Omasta huonekalutehtaasta sisustussuunnitteluun - Musakan huonekaluliikkeen tarina
Keuruu
kirkonkylät
yritykset
karjalaiset
Musakka Oy
teollisuus
kemianteollisuus
lastulevyteollisuus
tehtaat
Varissaari
lämpövoimalat
Orion
Varissaaren Puu ja Metalli Oy
autoliikkeet
autokoulut
Leikola, Erkki
Leikola, Albert
Niemioja, Laila
Talvisodan aikana Orionin lääketehdas siirsi toimintojaan Keuruulle. 1940-luvulla Varissaareen rakennettiin tehdasalue kemianteollisuutta varten. Siitä alkoi tärkeä luku keuruulaisen teollisuuden historiassa.
Rokkonen, Hanne
Niemioja, Teuvo
puuteollisuus
Tiwi
Kuvassa näkyy Orionin Tiwin tiilinen tehdasrakennus korkeine piippuineen Keuruun Varissaaressa. Sen edustalla avautuvalla lahdella kelluu tukkilautta. Lääketehdas Orion siirsi talvisodan aikaan osan tuotantolaitoksistaan Keuruulle turvallisuussyistä. Vuonna 1942 lääketehdas osti Keuruun seurakunnalta Varissaaren eteläosan teollisuusalueeksi. Tontille valmistui tehdas, rautatie ja asuinrakennuksia. Orion tuotti muun muassa männynhavuöljyä, tärkkelyssiirappia ja puolivalmisteita Orionin Helsingin tehtaita varten. Vuonna 1948 perustettiin Orionin tytäryhtiöksi Varissaaren Puu ja Metalli Oy. Yhtiön toimialaan kuuluivat autokorjaamo ja puutavaran hankinta. Vuonna 1958 toiminta oli laajentunut ja siihen kuului autokorjaamo, maalaamo, autoliike ja autokoulu. Orion luopui kemianteollisuudesta Keuruulla vuonna 1957. Tuotantolaitoksen tiloihin perustettiin lastulevytehdas. Tytäryhtiön nimeksi vakiintui vuoteen 1962 mennessä tiivistettyä ja tiivistä lastulevyn laatua hyvin kuvaava Tiwi Oy.
Tuominen, Matti
Matti Tuomisen kuvakokoelma, Keuruun museo 2018.
kauppa
kauppiaat
osuusliikkeet
kylät
1900-luku
muistelu
muistot
kokemuskerronta
Tekstissä kerrotaan muistoja Asunnan, Ampialan ja Huttulan kylien osuustoiminnallisista kauppaliikkeistä. Teksti on koottu Asunnan-Ampialan-Huttulan perinnepiirin muisteluista.
kirjapainot
henkilöstö
Nieminen, Sinikka
kirjapainotyöntekijät
kirjanpainajat
Otavan kirjapainon tehdassali. Otavan Keuruun kirjapaino oli pitkään konsernin suurin tuotantolaitos. Taustalla oleva nainen Sinikka Nieminen. Kustannusosakeyhtiö Otava rakensi kirjapainonsa Keuruulle vuonna 1954. Toiminta alkoi vuonna 1955.
Matti Tuomisen kuvakokoelma, Keuruun museo 2017.
etiketit
tulitikut
keräily
myymälät
Keuruulla Karikon kulmassa sijainneen ruoka - ja siirtomaatavaraliike P. Jylhän tulitikkuetiketti. Tulitikut oli valmistanut Porin tulitikkutehdas.
Valokuva: Saarimäki, Satu
Palopäällikkö Nevanen ja palolaitoksen henkilökuntaa Keuruun vanhalla urheilukentällä
palokunnat
palopäälliköt
Kuvassa on meneillään palolaitoksen henkilökunnan palkitsemistilaisuus, jossa Keuruun palopäällikkö Nevanen kättelee palkittuja vanhalla urheilukentällä.
keskustat
aitat
rakennettu ympäristö
rakennusperintö
rakennukset
pappilat
virkatalot
Keuruun vanhassa pappilassa on ollut lukuisia aittoja eri käyttötarkoituksia varten.
Pappilan Pidot - Kirkkoherrojen pappilasta juhlataloksi
juhlapaikat
pakopelit
Pappilan Pidot Oy
asutustilat
1800-luku
1940-luku
Pappilanniemestä tuli koti karjalaisille.
partiolaiset
juhlat
kulkueet
Keuruulla vietettiin partiottoiminnan 50-vuotisjuhlaa 25.4.1981. Juhlallisuuksiin kuului mm. kulkue Keuruuntiellä.
Varpula, Raimo
pajat
työvälineet
muistelmat
lapsuus
Jukojärvi (Keuruu)
Kirjoittaja kuvaa pajarakennusta ja siellä tehtyjä töitä ja työkaluja lapsuudessaan Keuruun Jukojärvellä. Tarina on alun perin julkaistu Kaiun korva -lehden numerossa 32 (2012).
Ilomäki, Tuomo
Kaiun korva : Jukojärven kylälehti. Nro 32 : toukokuu 2012. Ilomäki Tuomo, Kuin valkeat käärmeet. Espoo : Tuomo Ilomäki, 2013.
Teksti on julkaistu oikeudenhaltijan luvalla.
Pekanniemi - Olavi Paavolaisen kesähuvila
Paavolainen, Olavi
huvilat
vapaa-ajan asunnot
kirjailijat
Olavi Paavolaisen kesähuvila Pekanniemi on sisustettu ajan tyylin mukaan ja puutarhassa näkyy yhä Paavolaisen kädenjälki.
Pelimannimuistoja esiintymismatkoista Tukhomaan ja Helsinkiin 1970-luvulla
kansansoittajat
pelimannimusiikki
laivaliikenne
Finlandia-talo
Nuoren Riitta Ahon (nyk. Reijonen) päiväkirjamerkintöjä ensimmäisestä ulkomaan matkasta pelimannien seurassa Tukholmaan vuonna 1975 ja seuraavana vuonna Helsinkiin.
Reijonen, Riitta
Pelimannipiirin alkuvaiheita Keuruun kansalaisopistossa
kansalaisopistot
kansanmusiikki
liikkeet
Pentti Mäkisen liikkeen tulitikkuetiketti. Tulitikkujen valmistuttaja Kesko oy.
Haapamäki
sota-aika
siirtoväki
Valkjärvi
perheet
Äänitiedosto avautuu painamalla ensin aiheen kohdalla olevaa kaiuttimen kuvaa TAI itse aiheen otsikkoa JA sen jälkeen painamalla sivulle avautuneen mustan vaakapalkin vasemmassa laidassa olevaa pikku NUOLTA, jonka vieressä on aikalaskuri.
Savolainen, Aura
Perheyrittäjyyttä jo neljän sukupolven ajan
linja-autoliikenne
matkatoimistot
yrittäjät
Matka Mäkelän perustaja, Valdemar Mäkelä, oli 1930-luvulla menestyvä kyläkauppias, kunnes vuonna 1937 päätti ostaa ensimmäisen linja-autonsa vaimonsa Enne Dagmarin kanssa. Yrityksen ensimmäinen vakiovuororeitti ajettiin Soini-Myllymäki-Keuruu -tiellä, vaikka silloinen Keuruun nimismieskin kommentoikin: "Eihän hullukaan tule niiden mäkien takaa linja-autolla.” Niin vain tultiin, aina talvisotaan asti. Sodan koittaessa oli Valdemarin kuitenkin lähdettävä rintamalle autojen kanssa, mikä päättyi Valdemarin osalta Taipaleenjoelle 1.1.1940. Valdemar kaatui sodassa, mutta autot palautettiin Ennelle -romuiksi ajettuina. Sodan jälkeen julkisen liikenteen tarve kasvoi ennen näkemätöntä vauhtia, ja näin luotsasi Enne, kahden lapsen yksinhuoltajaäiti, yrityksen kaikesta läpi. Eteenpäin mentiin pohjalaisella sisulla, vaikka ajokorttia ei ollut takin taskussa, eikä kokemustakaan moottoriajoneuvojen hoidosta. Hän laittoi kuitenkin linjat kuntoon, hoiti autojen huollot, palkkasi kuljettajat sekä piti huolen kodistaan ja lapsistaan unohtamatta postin jakoa polkupyörällä lisätienestinä. Ja kaikki tämä naisena 1940-luvulla hyvin miesvaltaisella alalla. Yhdestä linjasta Soini-Myllymäki-Keuruu -reitillä siirryttiin aikanaan perheyritykseen, jossa oli mukana äiti ja kaksi poikaa, Enne sekä Antero ja Rauno Mäkelä. Vuosien saatossa Antero jatkoi puolisonsa Anja Mäkelän kanssa Liikenne Mäkelä Ky:n (perustettu 1971) johdossa bussipuolella, ja Rauno Mäkelä otti ohjakseen huoltoaseman Ähtärissä. Yrityksen kotipaikaksi muutettiin Keuruu vuonna 1983. Tästä vuotta myöhemmin Anja menehtyi, jonka jälkeen Antero jatkoi yrityksen pyörittämistä lapsiensa Jukan, Tiinan ja Riston kanssa. 1980-luvun lopussa henkilöauto korvasi julkisen liikenteen rankasti. Tähän murrokseen yritys sopeutui tiukalla kulukuurilla, ja strategia muutettiin linjaliikenteestä tilausajoihin. Tilausajojen mukana tuoma tarve matkatoimistopalveluille sai Jukan, Tiinan ja Riston perustamaan Matka Mäkelä Oy:n sekä ostamaan isältään Liikenne Mäkelä Ky:n. Sähköpostin ja internetin tullessa toimintoja tehostettiin edelleen siirtämällä yrityksen kaksi eri toimistoa ja linja-autojen varikko saman katon alle yrityksen nykyiseen osoitteeseen Mäntymäentie 26, Keuruu. Internet oli vain alkusilaus ”hulluuden highwaylle”. Nykypäivänä yritys sopeutuu 2000-luvulla alkaneeseen murrokseen koskien esimerkiksi sosiaalista mediaa ja reittiliikenteen asteittaista vapautumista johdossaan neljännen sukupolven yrittäjät, serkukset Matti Mäkelä, Noora Mäkiaho ja Nelli Oksanen sekä apunaan Jukka ja Tiina vähemmistöosakkaina. Niin jatketaan, kuten vuosien saatossa on opittu. Kuten Enne Mäkelän aikaan 1940-luvulla, on edelleen naisia ”miesten alalla”. Erinomainen henkilökunta ja luksuskalusto pitävät huolen pehmeistä kyydeistä - myös aikoinaan mäkisellä Soini-Myllymäki-Keuruu -reitillä! Alla olevan Youtube-linkin takana keuruulaisen Mainostoimisto Pelismon tekemä video yrityksen tarinasta viimeisten 80-vuoden ajalta.
Matka Mäkelä Oy
maanviljely
peruna
Valkealahti
Lauri Permikangas muistelee perunannostoa ja viljelytapojen kehittymistä 1940-luvulta alkaen. Kuvassa Vihtori Permikangas ja Purje-hevonen 1950-luvun lopussa. Kuvaaja ei tiedossa.
Permikangas, Lauri
Jukojärvi
ruokaperinne
vuodenkierto
Kirjoittaja kertoo ruoista ja niiden vuodenkierrosta lapsuudenkodissaan Jukojärven Mantelassa 1940-luvun lopulla. Tarina on alun perin julkaistu Kaiun korva -lehden numerossa 13 (2004).
Kaiun korva : Jukojärven kylälehti. Nro 13 : joulukuu 2004. Ilomäki Tuomo, Kuin valkeat käärmeet. Espoo : Tuomo Ilomäki, 2013.
Pihlajavesi (kunta)
sotakokemukset
Karjala
Vuoksi
Kotiranta, Esko
Kotiranta, kari
Pientä historiikkia kauppias Heikki Airaksisen liikkeestä Keuruulla
Airaksinen, Juho
Airaksinen, Heikki
Heikki Airaksisen vuonna 1958 kirjoittama muistelma käsittelee hänen omaa kauppiaanuraansa sekä Keuruun kirkonkylän kauppaliikkeiden historiaa 1860-luvulta alkaen. Heikki Airaksinen on kirjoittanut tämän muistelutekstin kirjoituskoneella ja liittänyt loppuun allekirjoituksensa. Alkuperäinen käsikirjoitus sijaitsee Keuruun kaupunginkirjaston kotiseutukokoelmassa.
valokuvaajat
Eduskuntatalo
ravintolat
Muolaa
Kauttu, Eeva-Riitta
Pihlaisselkä autotienä ja postinkantajan laaja toimenkuva
puunhankinta
hakkuut
Pihlajavesi (järvi) -- Keuruu
haastattelut
postinjakelu
Olavi Korpijärvi ja Pentti Kokinmäki kertovat puunhankinnasta ja -ajosta Pihlajavedellä ja Pihlaisselän yli 1930-50-luvuilla. Lisäksi Korpijärvi muistelee, miten jakoi postinkantajana metsärahoja taloihin. Pekka Isomäki haastattelee. Äänitiedosto avautuu painamalla ensin aiheen kohdalla olevaa kaiuttimen kuvaa TAI itse aiheen otsikkoa JA sen jälkeen painamalla sivulle avautuneen mustan vaakapalkin vasemmassa laidassa olevaa pikku NUOLTA, jonka vieressä on aikalaskuri.
Isomäki, Pekka
jäätiet
uitto
kuormaus
puutavara
kuorma-autot
Kokinmäki, Pentti
Korpijärvi, Olavi
runot
juhannus
kesä
pihlajat
Kuoppala, Tauno
kotiseutumuseot
paikallismuseot
Pihlajavesi (Keuruu : kylä)
järjestöt
koulurakennukset
Pihlajaveden kotiseutumuseon piha-alueella on yhdeksän rakennusta mm. aittoja, lainajyvästön viljamakasiini, tuulimylly, paja, sauna ja kaivo. Päärakennus vuodelta 1830 on alun perin Pihlajaveden ensimmäinen pappila. Siellä on esillä satoja esineitä, jotka kertovat kylän historiasta, maaseudun elämästä ja sota-ajasta.
historia
Pihlajaveden koulun entisen rehtorin Jarmo Ruhasen kokoamaa materiaalia kylän historiasta. Sisältää mm. valokuvia, lehtileikkeitä ja tekstejä koko 1900-luvun ajalta.
Ruhanen, Jarmo
talonpoikaiskulttuuri
Lappi, Liisa
Pihlajaveden Lotta-Svärd paikallisosaston 10-vuotishistoriikki : alkaen vuodesta 1919 jatkuen vuoden 1930 loppuun
lotat
Lotta Svärd
1920-luku
Vuorela, Iida
nuorisoseurat
seurantalot
hirsirakennukset
suojeluskunnat
Pihlajaveden nuorisoseurantalo vihittiin käyttöön vuonna 1911.
pankit
Pihlajaveden Säästöpankki
1960-luku
Mustavalkoisessa valokuvassa on Pihlajaveden Säästöpankin moderni kaksikerroksinen toimirakennus. Se rakennettiin vuonna 1966. Rakennuksen suunnitteli arkkitehti Pekka Rajala. Samassa rakennuksessa on myös Postin konttori.
Kuvaaja tuntematon
sahalaitokset
Kalle Heinonen kertoo työstään Pihlajaveden sahan puunhankkijana ja myöhemmin sahanhoitajana 1920-60-luvuilla. Pekka Isomäki ja Pentti Pekola haastattelevat. Äänitiedosto avautuu painamalla ensin aiheen kohdalla olevaa kaiuttimen kuvaa TAI itse aiheen otsikkoa JA sen jälkeen painamalla sivulle avautuneen mustan vaakapalkin vasemmassa laidassa olevaa pikku NUOLTA, jonka vieressä on aikalaskuri. Valokuvassa Kalle Heinonen koiran kanssa. Kuva Heinosen kotialbumista, aika ja kuvaaja tuntemattomat.
Heinonen, Kalle
Pihlajaveden seurakunnan historia vuoteen 1900
seurakunnat
papit
suvut
tilat
köyhäinhoito
Suominen, V(äinö) I(lmari)
Pihlajaveden tiet vievät perille : Filmitähti metsässä, kansanedustaja toisessa
henkilöhistoria
tiet
Tarinoita Pihlajaveden alueen teiden nimistöstä. Luento Pihlajaveden kotiseutumuseolla 5.9.2017
Joutsijoki, Eine
Pihlajaveden tilallisista maattomiin ja vähän taudeista ennen vanhaan
maanomistus
tilalliset
palkolliset
torpat
kruununtilat
ratsutilat
uudistilat
mäkitupalaiset
torpparit
tilaton väestö
kuolemansyyt
Koskela-Drischenko, Raija
Keuruun seurakunta
Lindqvist, L.I.
Lohrmann, E.B.
Kuorikoski, Henrik
kirkkorakennukset
Pihlajaveden uusi kirkko sijaitsee Kolehmanmäellä Pihlajaveden kirkonkylässä. Se valmistui vuonna 1871.
Pihlajaveden vanha hautausmaa eli Rekolan hautausmaa
hautausmaat
Natura 2000
metsät
hautamuistomerkit
luontoarvot
Pihlajaveden vanha hautausmaa tunnetaan Rekolan hautausmaana. Se on otettu käyttöön vuonna 1872 ja sijaitsee Pihlajaveden uuden kirkon läheisyydessä.
Kukkamo, Helena
Pihlajaveden vanha kirkko eli erämaakirkko
puurakentaminen
1700-luku
Åkerblom-Pärnä, Matti
seurakuntalaiset
Pihlajaveden vanha kirkko rakennettiin luvatta 1780-luvulla. Kirkko tunnetaan nykyään myös erämaakirkkona erotuksena Keuruun vanhasta kirkosta. Kirkko on kolmanneksi vanhin kirkkorakennus Keski-Suomessa.
Lahti, Eenok
Pihlajaveden vanhaa kirkkoa kunnostettiin 1920-luvun lopussa ja 1930-luvun alussa. Kuvassa tornin viiriä pitelevä käsityönopettaja Eenok Lahti (1887-1952) oli kunnostuksen päämestari ja suunnittelija. Kirkon sisäosat tehtiin kokonaan uudelleen, sillä sisustus oli käytetty muihin tarkoituksiin Pihlajaveden uuden kirkon valmistuttua vuonna 1870.
kunnanvaltuutetut
Asunmaa, Lauri
Halmeoras, Maija
Heinämäki, Aune
Etelämäki, Reijo
Kanerva, Akseli
Kanerva, Eino
Kanerva, Väinö
Kauttu, Kaarle
Kivimäki, Sulo
Koukkumäki, Paavo
Lamminmäki, Niilo
Lappi, Martti
Leppäjärvi, Lauri
Luoma, Ahto
Vähäkömi, Kalevi
Valokuvassa ovat Pihlajaveden viimeisen, kuntaliitosta edeltäneen kunnanvaltuuston jäsenet vuonna 1968, yhteensä 16 henkilöä. Kuva kuuluu Ilmari Lapin kokoelmaan, kuvaaja ei ole tiedossa. Kyseessä on kuvatekstiltään korjattu versio valokuvasta, joka on alun perin julkaistu Teppo Viholan teoksessa Keuruun ja Pihlajaveden historia 1918-1969 (tarkemmat lähdetiedot alla). Teoksen alkuperäisessä kuvatekstissä on useita pieniä virheitä kuvan henkilöiden nimissä. Muokatussa kuvassa oikeat nimet on kirjoitettu sinisellä tekstillä suoraan valokuvan päälle, ja mukana on myös alkuperäinen kuvateksti. Tämä dokumentointityö on tehty kollektiivisesti Historiallinen Pihlajavesi -Facebook-ryhmässä, ja kuvan muokkaamisesta on vastannut ryhmän ylläpitäjä Hannele Naatula.
Vihola, Teppo, Vanhan Ruoveden historia 3:3:2 : Keuruun ja Pihlajaveden historia 1918-1969. [Jyväskylä : Gummerus], Keuruun ja Pihlajaveden historiatoimikunta, 1986. (Kuva s. 294)
Naatula, Hannele
Historiallinen Pihlajavesi -Facebook-ryhmä
sota
sotateollisuus
Paappanen, Tapio
maatalousneuvojat
maatalousneuvonta
maatalous
Kuvassa piiriargologi Markku Kuusela on pitämässä puheenvuoroa kasvihuoneessa. Hänen edessään on kasa kuormalavoja. Yllään hänellä on Mustialan maatalousopiston verryttelypuvun takki.
näytelmät
komediat
valokuvaus
valokuvausvälineet
Laura Sointeen huvinäytelmä vuodelta 1933.
Soinne, Laura
Digitoidun version julkaisuun Keuruun Veräjä-verkkopalvelussa on saatu lupa Laura Sointeen oikeudenhaltijalta.
Ampiala
tarinat
kaskut
paikallishistoria (historia)
rintamakarkuruus
Teksitissä kerrotaan muun muassa Ampialan renkipojan joulukirkkomatkasta ja sota-ajan piilopirteistä. Teksti on koottu Asunnan-Ampialan-Huttulan perinnepiirin muisteluista.
kyntö
hevonen
Kuvassa pieni poika seisoo hevosen kanssa pellolla ohjakset kädessään. Hevosella on aurat perässä. Pellon vieressä on hirsimökki ja taustalla näkyy talousrakennuksen kattoa.
Pohjoislahden koulun vaiheita : 1869 - 1888 - 1988
koulut
kansakoulu
alakoulu
Pohjoislahti
kouluhistoriikit
Opettaja Liisa Saarisen kirjoittama Pohjoislahden ala-asteen satavuotishistoriikki. Teos on alun perin julkaistu monisteena. Valokuvassa Pohjoislahden kansakoulun luokat 3-4 ja osa 5. luokan oppilaista lukuvuonna 1957-58. Oikeassa reunassa historiikin kirjoittaja, opettaja Liisa Saarinen. Kuva on osa historiikin kuvitusta, joka sisältää muitakin koulukuvia eri vuosikymmeniltä.
Saarinen, Liisa
Etelä-Keuruu
tapahtumat
Nuorisoseuratoimintaa Pohjoislahdella yli 100 vuoden ajan.
Olli Haapanen, 2017: Pohjoislahden Nuorisoseura ry 100 vuotta. Keuruun Joulu 2017. Keuruun Laatupaino KLP Oy.
Kallio-Mannila, Helna
Lehtonen, Anneli
karjatalous
1900-luvun alkupuolelta olevassa kuvassa pieni poika istuu pienillä kärryillä ohjakset käsissään. Hänen edessään on kilipukki ja kärryillä kyydissä maitotonkka. Taustalla näkyy pikkilanka-aita, jonka takana on peltoa.
Haapamäki (Keuruu)
poliisit (ammatit)
poliisi (organisaatiot)
poliisiasemat
rautatieasemat
vanginvartijat
Keuruun kansalaisopiston Haapamäen muistelupiirissä koottu teksti kertoo siitä, miten Haapamäen risteysaseman vilkkaus toi mukanaan paljon työtä poliisille.
Haapamäen muistelupiiri
tukkilaiset
kämpät
orkesterit
tanssit
metsäkulttuuri
Pomona Housukosken metsäkämpällä ja kämppäelämää
Viljo Lehtomäki muistelee kämppäelämää Housukosken metsäkämpällä Multialla 1940-luvulta alkaen. Ahti Vessari ja Kalevi Kallio muistelevat metsätyöntekijän elämää 1940-60-luvuilla. Pekka Isomäki haastattelee. Äänitiedosto avautuu painamalla ensin aiheen kohdalla olevaa kaiuttimen kuvaa TAI itse aiheen otsikkoa JA sen jälkeen painamalla sivulle avautuneen mustan vaakapalkin vasemmassa laidassa olevaa pikku NUOLTA, jonka vieressä on aikalaskuri. Valokuvassa keuruulaisen Kalikan kämpän sisätiloja 1950-luvun alkupuolella. Ei siinä kovin suurta yksityisyyttä miehellä ollut, kuvaan sopii 13 miehen sängyt. Kuva on alun perin julkaistu Serlachius-yhtiöiden Tehdas ja Me -lehdessä.
Kallio, Kalevi
Lehtomäki, Viljo
Vessari, Ahti
posti
postinjakajat
postiautot
Haapamäen muistelupiirin tarinoista koottu teksti kertoo postilaisten työstä Haapamäen vilkkaalla risteysasemalla.
rakennukset käyttötarkoituksen mukaan
postipalvelut
Haapamäen muistelupiirin tarinoiden pohjalta kootussa tekstissä käydään läpi postin toimintaa ja postin toimirakennuksia Haapamäellä 1880-luvulta 1980-luvulle.
postileimat
1890-luku
1900-luvun alku
Keuruulaisten postitoimipaikkojen leimoja 1890-luvulta ja 1900-luvun alusta..
Asunta
Hotelli Keurusselkä
Keuruun varuskunta
Lihjamo
Mäyrämäki
Keuruulaisten postitoimipaikkojen leimoja 1900-1970-luvuilta.
Keuruu -- Liesjärvi
Valkeajärvi
Sälli
Katajamäki
Kotala
Tamppimäki
Pihlajaveden ja läheisten kylien postileimoja 1900-luvun ajalta.
Pohjoisjärvi
Kaleton
Yltiä
Huttula
Keuruun eteläisten ja itäisten postitoimipaikkojen leimoja 1900-luvun ajalta.
tienrakennus
sillat
talkoot
Kuusimäki, Kalle
Keuruu -- Jukojärvi
pula-ajat
Heinäaho, Kerttu
Jukola, Oili
virkamiehet
taidenäyttelyt
Punnosen talo sijaitsee Keuruun vanhan kirkon vieressä. Se edustaa 1900-luvun alun virkamieskotia.
purot
Kaijanpuro
maisema
leikit
Kirjoittaja kuvaa lapsuutensa maisemissa Keuruun Jukojärvellä virrannutta Kaijanpuroa ja sen ympäristön maisemia sekä puroon liittyneitä leikkejä ja töitä. Tarina on alun perin julkaistu Kaiun korva -lehden numerossa 17 (2006).
Kaiun korva : Jukojärven kylälehti. Nro 17 : toukokuu 2006. Ilomäki Tuomo, Kuin valkeat käärmeet. Espoo : Tuomo Ilomäki, 2013.
koululaiset
Kuvassa näkymä vuodelta 1965 Keuruun kirkonkylän kansakoulun, vanhan puukoulun pihaan, jossa koululaiset viettävät välituntia. Keskellä sisarukset Aira, Kirsti ja Arja. Nykyään talossa toimii Kulttuuritalo Kimara.
puutarhanhoito
Kuvassa kaksi naista ja mies ovat puutarhan kevättöissä. Naiset seisovat herukkapensaiden vieressä työkalut kädessään, mies kurkistaa omenapuun takaa.
autoilijat
nostolaitteet
autoilu
Autoilijat Jorma Mäkelä, Eino Papinaho ja Aarne Heikkinen muistelevat puutavara-autoilun ja tukkinostureiden kehitystä 1930-luvulta 1960-luvulle. Pekka Isomäki ja Pentti Pekola haastattelevat. Äänitiedosto avautuu painamalla ensin aiheen kohdalla olevaa kaiuttimen kuvaa TAI itse aiheen otsikkoa JA sen jälkeen painamalla sivulle avautuneen mustan vaakapalkin vasemmassa laidassa olevaa pikku NUOLTA, jonka vieressä on aikalaskuri. Valokuvassa Reino Lehtomäen puutavara-auto lastissa vuonna 1938, mukana kolme miestä. Kuvan omistaa Pentti Kivelä, kuvaaja tuntematon.
Heikkinen, Aarne
Mäkelä, Jorma
Papinaho, Eino
Puutavaran hankinta- ja mittaustilanteita
mittaus
metsätyö
1950-luku
Erkki Teininmäki muistelee puutavaran mittausta ja puunhankintaa 1940-60-luvuilla. Pekka Isomäki haastattelee.
Teininmäki, Erkki
Keuruu -- Kaleton
polttopuu
kuitupuu
rautatiekuljetus
traktorit
Kuvassa ollaan Kalettoman pysäkin lastausalueella, Junanvaunuja ollaan lastaamassa puutavaralla. Hytitön traktori seisoo vaunun vierellä mies kujettajan paikalla istuen. Takimmaista vaunua ollaan juuri täyttämässä toisesta traktorikuormasta. Pari miestä seisoo maassa katselemassa lastausta.
puukauppa
Serlachius-yhtiöillä työskennelleet Eino Häyrinen, Valte Kivinen ja Eero Tyynysniemi sekä maanviljelijä Kalle Liukko muistelevat puukauppaan ja puutavaran mittaukseen liittyviä asioita 1930-60-luvuilla. Pekka Isomäki ja Pentti Pekola haastattelevat. Äänitiedosto avautuu painamalla ensin aiheen kohdalla olevaa kaiuttimen kuvaa TAI itse aiheen otsikkoa JA sen jälkeen painamalla sivulle avautuneen mustan vaakapalkin vasemmassa laidassa olevaa pikku NUOLTA, jonka vieressä on aikalaskuri. Valokuvassa Serlachius-yhtiöiden piirimiehenä työskennellyt Eero Tyynysniemi talvimaisemassa metsän laidassa. Ajankohta ja kuvaaja tuntemattomat.
Häyrinen, Eino
Kivinen, Valte
Liukko, Kalle
Pekola, Pentti
Tyynysniemi, Eero
Keurusselkä
proomut
Mänttä
Sassinniemi
vesistöt
vesikuljetus
Tauno Kuoppala muistelee puutavaran proomausta Keuruulta Mänttään.
Kuvassa hinaaja Mänttä II hinaa tukkilauttaa Lapinsalmen sillan alla 1950-luvun ja 1960-luvun taitteessa.
puutyöt
käsityöperinne
Lauri Permikangas kertoo perinteisten maatalouden työvälineiden valmistuksesta.
pyöräily
retket
Kirjoittaja kertoo kesämatkastaan Keuruulle ja pyöräretkestä Jukojärvelle heinäkuussa 2004. Tarina on alun perin julkaistu Kaiun korva -lehden numerossa 12 (2004).
Kaiun korva : Jukojärven kylälehti. Nro 12 : syyskuu 2004. Ilomäki Tuomo, Kuin valkeat käärmeet. Espoo : Tuomo Ilomäki, 2013.
Pyramidi, Korsukylä ja ilmiöitä jälleenrakennuskaudelta
rautatieläiset
rautatievirkamiehet
jälleenrakentaminen
asuminen
asunnot
Lehtinen, Väinö. E
kunnallistekniikka
kerrostalot
omakotitalot
Keuruun kansalaisopiston Haapamäen muistelupiiri muisteli syykaudella 2020 asumista jälleenrakennuskaudella. Haapamäen risteysasema eli sodan jälkeen kultakauttaan. Rautatieläispaikkakuntaa vaivasi kuitenkin vakava asuntopula.
kansanedustajat
rehtorit
opettajat
paikannimet
perinteenkeruu
kioskit
Kurkiniemessä sijainnut Raittikioski mainostaa tulitikkuetiketissä olevansa edullinen elintarvikekioski. Tulitikkulaatikon on valmistanut Finn-match Jyväskylän maalaiskunnasta.
hiihto
rippikoululeirit
Rantakartano Pöyhölä Keuruulla on entinen kappalaisenpappila.
metsätyöntekijät
1930-luku
Tauno Kuoppala kertoo Keurusselällä tehdystä rantakeräyksistä 1930- ja 1940-luvuilla. Tarkoituksena oli kerätä uiton aikana karannut puutavara talteen ja käyttöön.
majoitus
ruotsinkieliset
Raja, Ritva
Rauhalan talo Keuruulla. Oikealla Maisi Forsman.
Kuva: Aarne Forsman
Keuruun museo / Mano Forsmanin lahjoituskokoelma
työväenliike
maalaukset
kirkot
Liimatainen, Päivi 2017. Maria Rauniolle nimikkopolku. Artikkeli, Keskisuomalainen 21.5.2017.
Rautatieläisten Kauppa Oy : tulitikkuetiketit
elintarvikeliikkeet
Rautatieläisten Kauppa oy:n tulitikkuetiketti. Keuruun liike sijaitsi Haapamäellä, ja muita liikkeitä oli mm. Jyväskylässä, Seinäjoella ja Tampereella. Rasiassa olleet tulitikut olivat hehkumattomia tulitikkuja ja ne oli valmistuttanut Kauppiaitten teollisuus oy.
Rautatieläisten Kauppa oy : tulitikkuetiketti
Rautatieläisten Kauppa oy:n tulitikkuetiketti. Keuruun liike sijaitsi Haapamäellä, ja muita liikkeitä oli mm. Jyväskylässä, Seinäjoella ja Tampereella. Rasiassa ollleet tulitikut olivat Valio -hehkumattomia tulitikkuja ja ne oli valmistuttanut Kauppiaitten teollisuus oy.
Rautatieläisten Kauppa oy:n tulitikkuetiketti. Keuruun liike sijaitsi Haapamäellä, ja muita liikkeitä oli mm. Jyväskylässä, Seinäjoella ja Tampereella. Rasiassa ollleet tulitikut olivat Valio-tulitikkuja ja ne oli valmistuttanut Kauppiaitten teollisuus oy.
Rautatieläisten Kauppa Oy : tulitikkuetiketti
Rautatieläisten Kauppa oy:n tulitikkuetiketti. Keuruun liike sijaitsi Haapamäellä, ja muita liikkeitä oli mm. Jyväskylässä, Seinäjoella ja Tampereella. Rasiassa olleet tulitikut oli valmistuttanut Kauppiaitten teollisuus oy.
elintarvikeliikeet
työ
Tuomas Heinonen muistelee lapsuuttaan Haapamäen rautatieläiskylässä. Osa jutuista on kuultu perheeltä. Perheen isä ja äiti olivat molemmat rautatieläisiä. Pääosa näistä muisteloista on 1940-60-luvuilta. Teksti osallistui vuonna 2024 Keuruun museosäätiön ”Haapamäki – muistojen ja matkailun rautatiekylä” -Leader-hankkeen yhteydessä Suur-Keuruu-lehden järjestämään juhlavuoden kirjoituskilpailuun rautatiemuistoista.
Heinonen, Tuomas
Rautatievirkamies perheineen asuntonsa edessä Keuruulla
Hieman kauempaa otetussa mustavalkoisessa kuvassa näkyy hirsirakenteinen talo ja perhe sen kuistilla.
Reino Hoikkalan kauppaliike sijaitsi Keuruun keskustassa. Etiketissä mainostetaan, että kaupasta voi ostaa muun muassa ruokaa, siirtomaatavaroita, tekstiilejä sekä kotitalouskoneita ja Homelite-moottorisahoja. Hoikkalan kaupan rakennus on purettu, mutta sen entistä sijaintipaikkaa sanotaan yhä Hoikkalan risteykseksi.
linja-autot
Keski-Suomi
Vanhassa värikuvassa iso joukko miehiä seisoo kehässä navetan edessä kuunnellen yhtä heistä. Suurin osa miehistä on paitahihasillaan. Kuvan oikeassa laidassa seisoo punakeltainen linja-auto, joka on tunnistettu Jyväskylän liikenteen autoksi (sarjanumero 6, rekisterinumero XL-204). Navetan seinustalla on maitoastioita kuivumassa hyllyssä. Linja-auton mallin ja henkilöiden vaatetuksen perusteella kuva lienee 1960-luvulta, mutta tarkemmat tiedot kuvauspaikasta, henkilöistä ja ajoituksesta puuttuvat.
Kamppi, Oiva
maataloustyö
viljankorjuu
ruis
riihet
Kirjoittaja kertoo rukiin korjuusta ja puinnista lapsuuskodissaan Jukojärven Mantelassa. Tarina on alun perin julkaistu Kaiun korva -lehden numerossa 6 (2002).
Kaiun korva : Jukojärven kylälehti. Nro 6 : syyskuu 2002. Ilomäki Tuomo, Kuin valkeat käärmeet. Espoo : Tuomo Ilomäki, 2013.
Keuruu--Asunta
talonpojat
valtiopäivämiehet
kirkko
Esitelmä Keuruun kansalaisopistossa 26.9.2017 luentosarjassa Miehiä ja naisia teiden nimien takana.
Riihimäki, Lea
Vesterinen, Liisa
Riihimäki, Lea 2004. Talonpoika ja valtiopäivämies Juho Riihimäki. Keuruskopio 2004.
Riihon Majatalo - kyläkoulusta kaikki alkoi
Keuruu -- Riiho
maatilat
majatalot
Siljander, Anna Maria
kyläkoulut
leirikeskukset
maaseutuelinkeinot
Riiho
Keuruu -- Haapamäki
Entisen Riihon koulun, nykyisen Riihon majatalon tarinaa yrittäjien kirjoittamassa blogissa.
Jämsänkoski
maanpuolustusjärjestöt
jatkosota
Lapin sota
sotasairaalat
Helsinki
Kaleton (Keuruu)
viestintä teknisen toteutustavan mukaan
Riitta Salonen muistelee sodan aikaisia tehtäviään toimisto- ja viestintälottana.
Salonen, Riitta
yhteiskoulut
rippikoulu
nuoret
Nurminen, Reino
tanssilavat
Tekstissä kerrotaan haapamäkisen nuorison rippikoulunkäynnistä ja yhteiskoululaisten elämästä 1950-1960-luvuilla.
Ristejä ja polveilevia viivoja. Keuruulaiset lapaset.
lapaset
kintaat
käsityö (toiminta)
kirjoneuleet
Jokinen, Iina
käsityömallit
asusteet
neulonta
Ilmonen, Eeva
Tekstissä kerrotaan perinteisistä keuruulaisista lapasmalleista. Kuvituskuva on otettu julkaisusta Lapasia ja sormikkaita museon kätköistä.
Tekstissä Lauri Permikangas muistelee perinteistä rukiin puintia riihessä. Valokuvassa on riihi ja sen edustalla (riima) rukiita odottamassa koneella puimista. Kuva 1950-1960-luvuilta, kuvaaja ei tiedossa.