Keuruu
taksinkuljettajat
taksit
liikenne
Kuvassa taksiautoilija Eino Hyvärinen istuu autossaan ja puhuu radiopuhelimeen. Hänellä oli Keuruun ensimmäisiä radiopuhelimia 1950-luvulla.
Tuominen, Matti
Matti Tuomisen kuvakokoelma, Keuruun museo 2018.
kirkonkylät
tehtaat
yritykset
Niemioja, Teuvo
kemianteollisuus
teollisuus
puuteollisuus
Orion
Tiwi
Kuvassa näkyy Orionin Tiwin tiilinen tehdasrakennus korkeine piippuineen Keuruun Varissaaressa. Sen edustalla avautuvalla lahdella kelluu tukkilautta. Lääketehdas Orion siirsi talvisodan aikaan osan tuotantolaitoksistaan Keuruulle turvallisuussyistä. Vuonna 1942 lääketehdas osti Keuruun seurakunnalta Varissaaren eteläosan teollisuusalueeksi. Tontille valmistui tehdas, rautatie ja asuinrakennuksia. Orion tuotti muun muassa männynhavuöljyä, tärkkelyssiirappia ja puolivalmisteita Orionin Helsingin tehtaita varten. Vuonna 1948 perustettiin Orionin tytäryhtiöksi Varissaaren Puu ja Metalli Oy. Yhtiön toimialaan kuuluivat autokorjaamo ja puutavaran hankinta. Vuonna 1958 toiminta oli laajentunut ja siihen kuului autokorjaamo, maalaamo, autoliike ja autokoulu. Orion luopui kemianteollisuudesta Keuruulla vuonna 1957. Tuotantolaitoksen tiloihin perustettiin lastulevytehdas. Tytäryhtiön nimeksi vakiintui vuoteen 1962 mennessä tiivistettyä ja tiivistä lastulevyn laatua hyvin kuvaava Tiwi Oy.
osuuskassat
pankit
rakentaminen
Keuruun Osuuskassan rakennusvaiheessa vuonna 1957-1958. Kaksi miestä seisoo talvisella työmaalla. Teipit ovat vielä ikkunoissa ja rakennustarvikkeita on lumen alla.
koulut
koulurakennukset
yhteiskoulut
Kuvassa näkyy Keuruun yhteiskoulu ajalta, jolloin se toimi entisessä armeijan viestivarikon tiloissa. Taloa kutsuttiin tuona aikana leikkimielisesti nuorisovankilaksi. Rakennus oli myöhemmin puhelinyhtiön ja uudestaan yläkoulun käytössä. Nykyään rakennuksessa toimii Liikuntakeskus Keuruun Sport Center. Etualalla on tyttöjä rekkitangolla: vas. Oili Valkeisenmäki, Liisa-Maija Litmanen, Mia Lavikainen. Pojat lentopallokentällä oik. Risto Pykälämäki, Kari Puro, tunnistamaton, Arvi Hagelin, Jouko Hokkanen, pallonlyöjä Antero Riikonen.
Palopäällikkö Nevanen ja palolaitoksen henkilökuntaa Keuruun vanhalla urheilukentällä
palokunnat
palopäälliköt
Kuvassa on meneillään palolaitoksen henkilökunnan palkitsemistilaisuus, jossa Keuruun palopäällikkö Nevanen kättelee palkittuja vanhalla urheilukentällä.
myymälät
kauppiaat
Kuvassa on näkymä kauppias Hillevi Kuulasmaan elintarvikemyymälästä, joka toimi Multiantiellä, Lehtiniementien ja Multiantien risteyksessä. Kuvassa oikealla Hillevi Kuulasmaa sekä myyjät Hilkka Lehto ja Helmi Holttinen. Kuulasmaan kauppa toimi paikalla 1950-60-luvulla, jonka jälkeen rakennuksessa toimi jonkun aikaa Kauko Nuoran liike. Sen jälkeen talo muutettiin asuinvuokrataloksi, jossa oli mm. opettajia vuokralla. Hoikkalan K-kauppa tuli rakennukseen 1960-luvun lopulla. Sittemmin paikalle on rakennettu asuinkerrostalo.
kunnanvaltuustot
kunnanvaltuutetut
Keuruun kunnanvaltuusto kuvattuna kivikoulun edessä. Henkilöt: eturivi: 3. vas. nimismies Tauno Luutonen, Taavi Vilhula (salkun kanssa), Niilo Vuolle-Apiala (keskellä kädet taskussa), keskirivi: Jouko Järviö (solmuke kaulassa, katsoo kauas), 6. vas. kunnanjohtaja Toivo Puro, 2. oik. Erkki Valkola, 1. oik. Paakkanen, takarivi: 1. vas. Martti Haapamäki.
koululaiset
Kuvassa näkymä vuodelta 1965 Keuruun kirkonkylän kansakoulun, vanhan puukoulun pihaan, jossa koululaiset viettävät välituntia. Keskellä sisarukset Aira, Kirsti ja Arja. Nykyään talossa toimii Kulttuuritalo Kimara.
varuskunnat
varusmiehet
sankarihaudat
Keuruun varuskunnan varusmiesten kunniakäynti sankarihaudalla 1970-luvun alussa. Kolme varusmiestä seisoo muistomerkin edessä kukkaseppele kädessään, toiset seisovat taaempana rivissä.
Multia
Multian taksiaseman kuljettajat pelitauolla. Kuvassa on meneillään pelitilanne; mies heittää kiveä, toiset seuraavat. Joukossa on myös pari poikaa. Kaksi autoa seisoo pysäköitynä rakennuksen edustalla.
Petäjävesi (kunta)
valokuvaajat
Pihlajavesi (kunta)
poliisit
kansanedustajat
Eduskuntatalo
Liimatainen, Päivi 2015. Pihlajaveden "paparazzi". Keskisuomalainen 27.12.2015.
Korpinen, Heikki & Lainela, Pentti 1978. Tasavallan vahtimestari 40 vuotta kansanedustajain kaitsijana.
metsätyö
kämpät
Karttaan on merkitty 38 kämppää. Niiden käyttö keskittyi 1930-luvulta 1960-luvun puoliväliin. Vuonna 2017 kaikki kämpät ovat muussa käytössä tai ne on purettu.
Isomäki, Pekka
tulitikut
etiketit
keräily
elintarvikeliikkeet
T-market Prima sijaitsi Keuruun keskustassa. T-kaupat olivat Tukon eli Tukkukauppojen Oy:n liikkeitä, ja niiden kulta-aika kesti 1970-luvun lopulta 1990-luvun alkuun.
Kuvaaja: Saarimäki, Satu
Veikko Korhosen kaupan tulitikkuetiketti
liikkeet
Keuruu--Kaleton
Kalettomalla sijainneen Veikko Korhosen kaupan tulitikkuetiketti. Tulitikkujen valmistaja Tukkukauppojen oy. Värikkäässä etiketissä on kuvattu mm. sokeripakkaus ja hedelmiä sekä kerrottu kaupan puhelinnumero.
Valokuva: Saarimäki, Satu
Pentti Mäkisen liikkeen tulitikkuetiketti. Tulitikkujen valmistuttaja Kesko oy.
Spar market Tops sijaitsi Keuruun keskustassa osoitteessa Keuruuntie 20.
Kooste Keuruun kunnansairaalan 100-vuotisjuhlan tapahtumista vuonna 1989
sairaalat
terveyskeskukset
Teuvo Mujon koostamaa videomateriaalia Keuruun kunnansairaalan 100-vuotisjuhlan tapahtumista vuonna 1989. Ensiesitys kulttuuritalo Kimarassa marraskuussa 2017.
Mujo, Teuvo
Kirjailijavieraita Jukojärven Rajan talossa 1900-luvun alussa
Keuruu -- Jukojärvi
suomen kieli
majoitustoiminta
kirjailijat
Cajander, Paavo
Linnankoski, Johannes
Raja, Maija
Raja, Ritva
pankinjohtajat
pankkitoimihenkilöt
Pankin eläkeläisten muistelupiiri
majoitus
ruotsinkieliset
Joulun odottelua 1960-luvun alkupuolella
joulu
kyläkaupat
televisio
ruokaperinne
jouluperinne
Kuusimäki, Kalle
Juhla Pihlaja - Sata vuotta Pihlajavettä -tapahtuma Pihlajaveden seurakuntatalolla
seurakunnat
kirkkoherrat
Saarinen, Matti
sota
sota-aika
sotateollisuus
Paappanen, Tapio
tiet
tienrakennus
sillat
talkoot
tukkilaiset
orkesterit
tanssit
metsäkulttuuri
metsätyöntekijät
metsästys
erotiikka
piispantarkastukset
papit
Pihlajavesi (järvi) -- Keuruu
puukauppa
hinnoittelu
ostovoima
Keuruu -- Haapamäki
rautatieläiset
rautatiet
Joutsijoki, Eine
koulunkäynti
hiihto
leikit
laskiainen
Rajala, Matti
opintokerhot
kerhotoiminta
äitienpäivä
raittiuskasvatus
retket
Kolmekymmentä vuotta kielenopiskelua Kokinmäessä
kielet
englannin kieli
opiskelu
kansalaisopistot
sähkönjakelu
iltamat
ompeluseurat
jäätiet
uitto
kuormaus
puutavara
kuorma-autot
Kokinmäki, Pentti
Korpijärvi, Olavi
Pihlajaveden tilallisista maattomiin ja vähän taudeista ennen vanhaan
maanomistus
tilalliset
palkolliset
tilat
torpat
kruununtilat
ratsutilat
uudistilat
mäkitupalaiset
torpparit
tilaton väestö
kuolemansyyt
Koskela-Drischenko, Raija
Keuruun pursiseuran toimintaa ja Keurusselän laivaliikennettä
Keurusselkä
laivaliikenne
varppaajat
Muteli, Kai
Vesterinen, Liisa
Keuruu -- Liukko
Keuruu -- Häkkinen
Keuruu -- Valkeeniemi
saaret
veneily
maatalous
puunhankinta
hakkuut
kotiseutulehdet
joululehdet
paikallishistoria
AVI:n rahoittamassa Artikkelien Aarteet - hankkeessa digitoituja Keuruun Joulu -lehden artikkeleita.
Keuruun Joulu -lehdet vuosilta 1964-2014
kalastus
Koskimies, Lauri
Luolamäen Puu-Tek ja PuuKerä - käden taitojen yritykset
kädentaidot
käsityöläiset
Luolamäen Puu-Tek ja Puukerä
pappilat
isoviha
Salo, Paulus
Andersson, Päivi. Pöyhölän historia. Nuorten keskus.
Helin, Jukka. Pöyhölä -kappale elävää historiaa. Keuruun Joulu. http://digi.kirjastot.fi/files/original/52e089036000c0bc8a69c3c52ee4e142.pdf
Jokipii, Mauno& Nissilä, Viljo & Orkamo, Irma 1990: Vanhan Ruoveden historia. 1, 2, Liiteosa. Vanhan Ruoveden historiatoimikunta.
Keuruun museo. Verkkonäyttely: Herpmanin pojat - Isoviha Keuruulla. https://www.keuruunmuseo.fi/index.php/naeyttelyt/verkkonaeyttelyt/153-herpmanin-pojat-isoviha-keuruulla
Kymmenen maan tyttäriä Keuruulla. Suomen Kuvalehti nro 28 ja 30, 1931.
Lehtonen, Lauri. Operaatio Stella Polaris. Elso-kilta. www.elsokilta.net/index.php?page=artikkeli3
Leikola, Juhani 2013: Pöyhölä ja sen riihi. Keuruun Joulu 2013. Lions Club Keuruu.
Salo, Paulus 2015: Kivimannilan suku Pöyhölässä. Henkilöhaastattelu, 2015.
Suomen sukututkimusseura: Pappisluettelo, Keuruu. http://hiski.genealogia.fi/seurakunnat/srk?CMD=PRIESTS&ID=197&TYPE=HTML&LANG=FI
Wikipedia, vapaa tietosanakirja. https://fi.wikipedia.org/wiki/Kustaa_Vaasa
Wikipedia, vapaa tietosanakirja: Savolaisten asutusliike. https://fi.wikipedia.org/wiki/Savolaisten_asutusliike
Perheyrittäjyyttä jo neljän sukupolven ajan
linja-autoliikenne
matkatoimistot
yrittäjät
Matka Mäkelän perustaja, Valdemar Mäkelä, oli 1930-luvulla menestyvä kyläkauppias, kunnes vuonna 1937 päätti ostaa ensimmäisen linja-autonsa vaimonsa Enne Dagmarin kanssa. Yrityksen ensimmäinen vakiovuororeitti ajettiin Soini-Myllymäki-Keuruu -tiellä, vaikka silloinen Keuruun nimismieskin kommentoikin: "Eihän hullukaan tule niiden mäkien takaa linja-autolla.” Niin vain tultiin, aina talvisotaan asti. Sodan koittaessa oli Valdemarin kuitenkin lähdettävä rintamalle autojen kanssa, mikä päättyi Valdemarin osalta Taipaleenjoelle 1.1.1940. Valdemar kaatui sodassa, mutta autot palautettiin Ennelle -romuiksi ajettuina. Sodan jälkeen julkisen liikenteen tarve kasvoi ennen näkemätöntä vauhtia, ja näin luotsasi Enne, kahden lapsen yksinhuoltajaäiti, yrityksen kaikesta läpi. Eteenpäin mentiin pohjalaisella sisulla, vaikka ajokorttia ei ollut takin taskussa, eikä kokemustakaan moottoriajoneuvojen hoidosta. Hän laittoi kuitenkin linjat kuntoon, hoiti autojen huollot, palkkasi kuljettajat sekä piti huolen kodistaan ja lapsistaan unohtamatta postin jakoa polkupyörällä lisätienestinä. Ja kaikki tämä naisena 1940-luvulla hyvin miesvaltaisella alalla. Yhdestä linjasta Soini-Myllymäki-Keuruu -reitillä siirryttiin aikanaan perheyritykseen, jossa oli mukana äiti ja kaksi poikaa, Enne sekä Antero ja Rauno Mäkelä. Vuosien saatossa Antero jatkoi puolisonsa Anja Mäkelän kanssa Liikenne Mäkelä Ky:n (perustettu 1971) johdossa bussipuolella, ja Rauno Mäkelä otti ohjakseen huoltoaseman Ähtärissä. Yrityksen kotipaikaksi muutettiin Keuruu vuonna 1983. Tästä vuotta myöhemmin Anja menehtyi, jonka jälkeen Antero jatkoi yrityksen pyörittämistä lapsiensa Jukan, Tiinan ja Riston kanssa. 1980-luvun lopussa henkilöauto korvasi julkisen liikenteen rankasti. Tähän murrokseen yritys sopeutui tiukalla kulukuurilla, ja strategia muutettiin linjaliikenteestä tilausajoihin. Tilausajojen mukana tuoma tarve matkatoimistopalveluille sai Jukan, Tiinan ja Riston perustamaan Matka Mäkelä Oy:n sekä ostamaan isältään Liikenne Mäkelä Ky:n. Sähköpostin ja internetin tullessa toimintoja tehostettiin edelleen siirtämällä yrityksen kaksi eri toimistoa ja linja-autojen varikko saman katon alle yrityksen nykyiseen osoitteeseen Mäntymäentie 26, Keuruu. Internet oli vain alkusilaus ”hulluuden highwaylle”. Nykypäivänä yritys sopeutuu 2000-luvulla alkaneeseen murrokseen koskien esimerkiksi sosiaalista mediaa ja reittiliikenteen asteittaista vapautumista johdossaan neljännen sukupolven yrittäjät, serkukset Matti Mäkelä, Noora Mäkiaho ja Nelli Oksanen sekä apunaan Jukka ja Tiina vähemmistöosakkaina. Niin jatketaan, kuten vuosien saatossa on opittu. Kuten Enne Mäkelän aikaan 1940-luvulla, on edelleen naisia ”miesten alalla”. Erinomainen henkilökunta ja luksuskalusto pitävät huolen pehmeistä kyydeistä - myös aikoinaan mäkisellä Soini-Myllymäki-Keuruu -reitillä! Alla olevan Youtube-linkin takana keuruulaisen Mainostoimisto Pelismon tekemä video yrityksen tarinasta viimeisten 80-vuoden ajalta.
Matka Mäkelä Oy
Keuruu -- Riiho
elintarviketeollisuus
vihannesviljely
Vaissi Oy
Riihon Majatalo - kyläkoulusta kaikki alkoi
maatilat
majatalot
Siljander, Anna Maria
Keuruu -- Manniskylä
talonpojat
siirtoväki
Kallio-Mannilan isännän Eemil Kallio-Mannilan (s. 19.10.1870) täytettyä 70 vuotta kokoontuivat pihapiirissä tuolloin asuneet rääppiäisten merkeissä yhteiskuvaan seuraavana päivänä. Henkilöt: seisomassa vas. Katri Vuori, Ulla Kallio-Mannila, Aino Soikkeli, Hilma Sievänen, Viljo Kallio-Mannila, Hanna Huhtaniemi, Raakel Jukola (o.s. Kallio-Mannila), Tuovi Kivi-Mannila, Iida Kiiski, Lyydia Sammallahti (o.s. Ala-Viinikka), Senja Kallio-Mannila (o.s. Kivi-Mannila), Pertti Kallio-Mannila, Kalle Lindroos. Istumassa vas. Helmi Lindroos, Fredrika Kallio-Mannila (o.s. Ala-Viinikka), Eemil Kallio-Mannila, Amanda Jukola (o.s. Asunta), edessä Helna Kallio-Mannila. Soikkelit, Kiisket, Lindroosit, Huhtaniemi ja Vuori olivat siirtokarjalaisia Kannakselta.
Kuvaaja tuntematon
Omasta huonekalutehtaasta sisustussuunnitteluun - Musakan huonekaluliikkeen tarina
karjalaiset
Musakka Oy
Pappilan Pidot - Kirkkoherrojen pappilasta juhlataloksi
juhlapaikat
pakopelit
Pappilan Pidot Oy
Yksin, mutta tarinat eivät unohdu – Kukkainniemen vanha varastorakennus muistuttaa menneistä vuosikymmenistä
metsäteollisuus
metsäkoneet
korjaamot
Piilemä, Markku
Keuruun kotiseutusivusto avautuu itsenäisyyspäivän kunniaksi
keuruu
kotiseutu
paikalliskokoelmat
kotiseutukuvaukset
kotiseututyö
kirjastot
Suur-Keuruu -lehden artikkeli 2.12.2017 kotiseutusivuston julkaisusta ja Veräjä-toiminnasta.
teatteri
harrastajateatterit
näytelmät
Talkooteatterin 40-vuotisen taipaleen koontia Eine Joutsijoen kokoamana.
pääsiäinen
mämmi
perheet
sukulaiset
Mäkisen perheen sukualbumin kuvassa äiti syöttää alle vuoden ikäiselle tyttärelleen mämmiä. Kuva on otettu 1960-luvun alussa.
virkistyskalastus
harrastukset
Jukka Mäkinen esittelee kalastamaansa haukea. Mäkisen autokorjaamo sijaitsi nykyisessä Kirjaston rannassa, jota sen vuoksi ennen kutsuttiin Mäkisen rannaksi.
Keuruu -- Asunta
kurssit
Pienviljelijäyhdistyksen järjestämä kurssi Hautalassa noin vuonna 1929, jolloin järjestettiin keväällä puutarhakurssi ja syksyllä jatkona kotitalouskurssi.
Tekijä ei tiedossa
Kronikka Huttulan opintokerhon kutomakursseilta 10.1.-10.3.1951
Keuruu -- Huttula
kudonta
kylät
13.2.1990 jäljennetty kronikka, jonka kokosi aikoinaan Hellin Kalliomäki.
Kalliomäki, Hellin
Kutomakurssin kronikka Asunnan Riihimäestä 10.1.-10.3.1956
Haapamäki
koulumatkat
linja-autot
linja-autonkuljettajat
Heinonen, Jouko
seurantalot
työväenyhdistykset
Mäkinen, Pekka
Mäkinen, Pirkko
kouluruoka
keittäjät
osuusliikkeet
kiertokoulu
todistukset
Vesterlin, Anu
Jartti, Heikki
opettajat
Lepikko, Leila
Alastaro
rahanarvo
rahankäyttö
rahapolitiikka
sanonnat
tarinat
Hietala, Heikki
Jääski
Kauttu, Eeva-Riitta
ravintolat
Muolaa
sotakokemukset
Karjala
Vuoksi
Kotiranta, Esko
Kotiranta, kari
Siellä sitten paineltiin pikku-Hakulisina kaikki
hiihtäjät
Otteita sanomalehti Keskisuomalaisen jutusta, jossa kerrottiin lukijoiden muistoja lehdessä julkaistuista vanhoista valokuvista.
Keskinen, Raija
Kuoppala, Tauno
Pohjonen, Antero
Ojala, Jaana
Keuruun taksoituslautakunta 1960-luvulta
lautakunnat
verotus
Kuvassa 1. vas. Erkki Peräinen, 3. oik. Paavo Larmi, 2. oik. Oiva Karhu
Joulupukkeja Häkkisessä 1960-luvun lopulla
joulupukit
lapsuus
1960-luku
Karhu, Kalevi
vappu
juhlaperinne
vuodenajat
Kuvassa Mäkisen perheen jäseniä ulkoilemassa vappuna ilmapallojen kanssa. Kuva on otettu 1960-luvun alussa Keuruulla Mäkisen rannassa.
keskustat
kirkot
kahvilat
miljöö
Värivalokuvassa on vuonna 1892 rakennettu Keuruun kirkko ja Marttamökki, joka toimi muun muassa kahvilana. Marttamökin viereen on pysäköity autoja.
Vuolle-Apiala, Ali
kioskit
martat
Värivalokuvassa on Keuruun keskustassa sijainnut Marttamökki, joka toimi kahvila-kioskina. Rakennus on nykyään purettu ja sen tilalla on liikerakennus. Taustalla näkyy tiilinen Keuruun kirkko, joka on rakennettu vuonna 1892.
rakennuskulttuuri
liike-elämä
Värivalokuva on otettu Keuruun keskustasta Keuruuntien alkupäästä. Kuvassa katse kiinnittyy vasemmalla olevaan puiseen Kansallispirtti-nimiseen rakennukseen, joka rakennettiin vuonna 1910 ja purettiin 1977. Tien oikealla puolella on Keuruun Osuuskaupan toimitiloja. Katukuvaan on jo ilmestynyt 1960-luvun mukanaan tuomia uusia liikehuoneistoja. Kuvassa olevat autot kertovat yksityisautoilun yleistyneen Keuruuntiellä. Samoin katuvalot ovat tulleet tien reunaan ja tie on päällystetty.
Värivalokuva on otettu Keuruuntieltä Karikonkulmasta kohti Vanhaa kirkkoa. Vasemmalla on vuonna 1943 valmistunut Osuusliike Keski-Suomen toimitila ja sen jälkeen 1960-luvulla valmistuneita kerrostaloja, Osuuskauppa ja Tikkala. Oikealla oleva puurakennus on Ostola.
huoltamot
Värivalokuvassa oikealla Laila Niemiojan suunnittelema liikerakennus, jonka matalassa siipiosassa toimi mm. Osuuskassa. Toisena on Gulf-huoltamo, joka on purettu. Kuvan vasemmassa reunassa näkyy Karikon kulman uusi asuin-ja liikehuoneisto.
Värivalokuvassa on vasemmalla puinen Kansallis-osake-pankin rakennus, joka on purettu. Paikalle valmistui nykyinen liikerakennus, jossa toimi pankeista viimeisimpänä Nordea. Seuraavana on Osuusliike Keski-Suomen toimitila, 1960-luvulla valmistuneita kerrostaloja ja vanha puinen Valkolan kauppahuone.
Valtatie 23
Valtatie 23 rakennetaan vuonna 1966. Alma Piispalan matkustajakoti Torinkulmaa puretaan pois tieltä. Taustalla Keuruun vanha kirkko ja myös puurakennuksia, jotka purettiin tien rakentamisen aikana pois.
Kuva: Varpula, Raimo
tieliikenne
Valtatie 23 on valmistunut ja avattu liikenteelle. Kuva on vuodelta 1969.
kirkkorakennukset
matkustajakodit
Vuonna 1963 lehtikuusia oli jo kaadettu Keuruun aseman läheltä. Valmistauduttiin valtatie 23 rakentamiseen. Talvisessa kuvassa näkyy vasemmalla Töysän Kahvi-Tupa ja tien toisella puolella Alma Piispalan pitämä matkustajakoti Torinkulma, Keuruun kirkko ja Marttamökki. Nykyään paikalla sijaitsee liikenneympyrä valohimmeleineen.
sillanrakennus
Mustavalkoisessa valokuvassa näkyy vasemmalla Lapinsalmen ylittävän maantiesillan rakennustyömaa Jyväskylän suuntaan kuvattuna. Kuva on vuodelta 1966 jolloin Valtatie 23 rakentaminen ja tulo Keuruulle muutti paljon kirkonkylän maisemaa. Kuvassa edessä näkyy rautatiesiltaa ja rautatietä.
Haapamäki (Keuruu)
muistelu
jätehuolto
käymälät
1940-luku
1950-luku
muistot
kokemuskerronta
Haapamäen muistelupiiriläiset muistelevat jätehuoltoa ennenvanhaan.
Haapamäen muistelupiiri
rakennusperintö
Untola, Algot
ravintolatyöntekijät
asuminen
rakennukset
Haapamäen muistelupiiriläiset muistelevat Haaremia, yhtä Haapamäen puretuista rakennuksista.
polttoainehuolto
rautatiekalusto
rautatieliikenne
1900-luku
Haapamäen muistelupiiriläiset kertovat tarinoita halkotarhasta ja siihen liittyvästä työstä.
Siipiratasalus Elias Lönnrot Keuruulla pappilan rannassa
höyrylaivat
vesiliikenne
laivat
Mustavalkoisessa kuvassa on siipiratasalus Elias Lönnrot vanhan Lapinsalmen sillan rannassa. Laiva on käynnissä, sen piipusta tulee savua. Vastarannalta otetussa kuvassa vedessä on uittamalla kuljetettavia tukkeja. Rannalla näkyy ihmisiä. Takana oikealla näkyy Keuruun uusi kirkko ja vanhan kirkon torni. Elias Lönnrot liikennöi Mäntän ja Keuruun välillä vuosina 1890-1923.
Forsman, Aarne (valokuvaaja)
Näkymä Keuruun asemalle 1900-luvun alussa
rautatieasemat
1910-luku
Granholm, Bruno
Mustavalkoinen näkymä raiteiden yli Keuruun asemalle. Etualalla on junaraiteet ja oikealla hiukan tavaravaunun takaosaa. Keuruun rautatieasema otettiin käyttöön vuonna 1897. Sen on suunnitellut arkkitehti Bruno Granholm V-luokan asemapiirrustusten mukaan.
Siipiratasalus Elias Lönnrot pappilan rannassa
laivamatkailu
vesiväylät
Mustavalkoisessa kuvassa on siipiratasalus Elias Lönnrot pysähtyneenä pappilan rannassa. Vastarannalta otetussa kuvassa näkyy etualalla vettä ja kaisloja ja takana vasemmalla on näkyvissä pappilan päärakennus. Kuvan oikeassa reunassa on vanha Lapinsalmen silta. Takana oikealla näkyvät Keuruun uusi kirkko ja vanhan kirkko.
muistomerkit
muistolaatat
Verkkosivusto esittelee kuvin ja tekstein Keurusseudun muistomerkkejä ja muistolaattoja.
Keuruun museo
matkailukohteet
terveysmatkat
Mustavalkoisessa valokuvassa on kuvattuna keuruulainen lepokoti Seippo. Suuri hirsirakennus sijaitsi Keuruun keskustassa Loilonharjulla Tarhian rannalla kauniissa männikkömaisemassa. Lepokoti avattiin joulukuussa 1919. Sen omistivat aluksi rouva Sanni Bergroth ja sairaanhoitajatar Aini Vaula. Lepokodin vieraat rentoutuivat luonnonkauniissa ympäristössä. Lisäksi tarjolla oli terveyttä edistäviä kylpyjä ja hierontoja. 1920-luvun lopulta Seipon lepokodin omisti rouva Lahja Skogster. Tarjolla oli lääkekylpyjä, hierontaa ja makuuhalli. Matkailijoille tarjottiin terveyttä edistävää ravintoa. Myöhemmin lepokoti Seipon toiminta hiljentyi ja talo autioitui. Rakennusta ei ole enää olemassa, sillä se paloi 31.5.1974. Lähteet: Aamulehti 8.12.1929 Mikkelin sanomat 17.12.1919 Jussi Rainio, Juha Rainio: Aika kylässä. Keuruun kirkonkylästä kaupungiksi.2016.
Kuva: E. A. Brask
suvut
kesänvietto
puutarhat
pihat
Mustavalkoisessa valokuvassa on Mäkisen perheen naisväkeä perheen talon puutarhassa kukkien ja kasvien ympäröiminä. Taustalla näkyy Mäkisen korjaamo ja Tarhia-järveä.
vuotuisjuhlat
juhannus
urheilukilpailut
tanssilavat
Juhannuksen 1968 mainoksessa esitellään juhannusaaton tapahtumista Kassinharjun juhannustansseja ja Herpmannin poikien juhannuskisoja. Tapahtumat järjestivät Keuruun Kisailijat ja Varuskunnan kerhot.
Siipirataslaiva Elias Lönnrot tulossa Pappilan rantaan
Kuvassa vasemmalla näkyy siipirataslaiva Elias Lönnrot kauempana järvellä tulossa rantaan. Kuva otettu rannalta, jossa edessä näkyy aita ja hiekkatietä ja niiden takana rannassa ruohoa ja neljä ihmistä. Oikealla kauempana näkyy rantaa ja veneitä.
Forsman, Aarne
Keuruun museo / Mano Forsmanin lahjoituskokoelma
ranta-alueet
Näkymä Kivelän rannasta järven yli Keuruun keskustaan. Järven toisella puolen rantaa ja peltoa. Oikealla näkyy uusi kirkko ja vasemmalla vanha kirkko.
Kuva: Aarne Forsman
parantolat
Kuuselan parantola
Tohtori Oskari Heikinheimon omistama Kuuselan parantola Keuruulla. Mustavalkoisessa kuvassa etualalla peltoa ja riukuaita, jonka takana pihaa ja isokokoinen puutalo.
apteekit
Keuruun apteekin rakennus mustavalkoinen valokuvan vasemmalla puolella, kuva otettu yläviistosti. Kuva halkoo hiekkatie, oikealla näkyy apteekin viereisiä rakennuksia.
Rautatievirkamies perheineen asuntonsa edessä Keuruulla
rautatievirkamiehet
Hieman kauempaa otetussa mustavalkoisessa kuvassa näkyy hirsirakenteinen talo ja perhe sen kuistilla.
talvi
puurakennukset
puurakentaminen
Keuruun vanha kirkko talvella. kirkon katolla sekä ympäröivällä kiviaidalla lunta. Vasemmalla kirkon edessä läntinen porttihuone ja kaksi lasta seisomassa.
Rauhalan talo Keuruulla. Oikealla Maisi Forsman.
polttoaineet
häkäpöntöt
puuhiili
miilunpoltto
Tekstissä kerrotaan toisen maailmansodan aikaisesta polttoainepulasta ja hiilen valmistamisesta häkäponttöjä varten hiilimiilussa Pihlajaveden Karhunkylällä.
Reinikka, Esko
Heinonen, Toivo
Keuruu--Asunta
Tekstissä Valte Kivinen muistelee Asunnan vesireitin uittoja ja uittotyötä. Alkuperäinen käsikirjoitus on päivätty 11.5.1988.
Kivinen, Valte
1980-luku
Lapinsillalle tultiin jo viime vuosisadalla katsomaan "Eliaan" tuloa ja lähtöä. Uuden "Elias Lönnrotin" kunniaksi kesällä 1986 järjestettiin ensimmäiset siltatanssit. Kuvassa etualalla selin soittamassa Keuruun pelimannit. Sillalla ihmisiä tanssimassa ja katsomassa lähestyvää "Elias Lönnrot" alusta.
Luotio, Jorma
Keuruun museo / Jorma Luotion Keuruu kuvakokoelma