Lavinkonkylän talouskaupan tulitikkuetiketti
etiketit
tulitikut
keräily
myymälät
Keuruu--Lavikko
Lavikonkylän talouskaupan tulitikkuetiketissä kerrotaan, että kauppa sijaitsi Isolavikossa. Tulitikut on valmistanut Tukkukauppojen oy.
Valokuva: Saarimäki, Satu
Lehtomäen kämpän historiaa ja elämää kämpällä
kämpät
metsätyö
Pihlajavesi (kunta)
Kämppäemäntä Senja Salmi, Rosenlewilla työskennelleet Lauri Leppäjärvi ja Heikki ja Aulis Suhonen sekä kauppias Ahti Kutinlahti kertovat Pihlajavedellä sijainneen Lehtomäen metsäkämpän toiminnasta 1930-50-luvuilla. Äänitiedosto avautuu painamalla ensin aiheen kohdalla olevaa kaiuttimen kuvaa TAI itse aiheen otsikkoa JA sen jälkeen painamalla sivulle avautuneen mustan vaakapalkin vasemmassa laidassa olevaa pikku NUOLTA, jonka vieressä on aikalaskuri. Valokuvassa Lehtomäen kämpän rakennuksia 1920-luvulla. Kuvan omistaa Matti Saarinen.
Isomäki, Pekka
Kutinlahti, Ahti
Leppäjärvi, Lauri
Salmi, Senja
Suhonen, Aulis
Suhonen, Heikki
sotavangit
sota-aika
1940-luku
Kämppäemäntä Senja Salmi ja Rosenlew-yhtiöiden pomot muistelevat neuvostoliittolaisia sotavankeja Pihlajavedellä Lehtomäen metsäkämpällä. Pekka Isomäki haastattelee. Kuvassa Pihlajaveden Kangastenperän riihen luukku. Riihi oli sota-aikana yli 20 venäläisen sotavangin asuntona, kun he olivat Metsähallituksen suurella hiilimiilulla töissä sota-aikana. Kalterit oli tehty piikkilangasta. Äänitiedosto avautuu painamalla ensin aiheen kohdalla olevaa kaiuttimen kuvaa TAI itse aiheen otsikkoa JA sen jälkeen painamalla sivulle avautuneen mustan vaakapalkin vasemmassa laidassa olevaa pikku NUOLTA, jonka vieressä on aikalaskuri.
lääketiede
lääkärit
kirkkoherrat
pappilat
Leikola. Albert
Heikinheimo, Ilmari: Suomen elämäkerrasto, s. 447. Helsinki: Werner Söderström Osakeyhtiö, 1955. Autio, Veli-Matti (toim.): Professorimatrikkeli 1918–1996 Professorsmatrikel, s. 274–275. Helsinki: Helsingin yliopisto, 1997. ISBN 951-45-7818-X. Hietala, Marjatta – Leikola, Anto: Leidenius, Laimi (1877–1938). Kansallisbiografia-verkkojulkaisu. 10.11.2000. Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura. Forsius, Arno: Laimi Leidenius.
Keuruu
matkailukohteet
majoitustoiminta
terveysmatkat
ravintolat
Mustavalkoisessa valokuvassa on kuvattuna keuruulainen lepokoti Seippo. Suuri hirsirakennus sijaitsi Keuruun keskustassa Loilonharjulla Tarhian rannalla kauniissa männikkömaisemassa. Lepokoti avattiin joulukuussa 1919. Sen omistivat aluksi rouva Sanni Bergroth ja sairaanhoitajatar Aini Vaula. Lepokodin vieraat rentoutuivat luonnonkauniissa ympäristössä. Lisäksi tarjolla oli terveyttä edistäviä kylpyjä ja hierontoja. 1920-luvun lopulta Seipon lepokodin omisti rouva Lahja Skogster. Tarjolla oli lääkekylpyjä, hierontaa ja makuuhalli. Matkailijoille tarjottiin terveyttä edistävää ravintoa. Myöhemmin lepokoti Seipon toiminta hiljentyi ja talo autioitui. Rakennusta ei ole enää olemassa, sillä se paloi 31.5.1974. Lähteet: Aamulehti 8.12.1929 Mikkelin sanomat 17.12.1919 Jussi Rainio, Juha Rainio: Aika kylässä. Keuruun kirkonkylästä kaupungiksi.2016.
Kuva: E. A. Brask
Keuruu--Häkkinen
talonpojat
metsätilat
kirkonkellot
laivanvarustajat
Mikkola, Kerttu
Keuruu -- Liesjärvi
postinjakelu
polkupyörät
Kuvassa posteljooni Kalle Välkky Liesjärven Paalasesta seisoo ja pitää kiinni polkupyörästään, jonka edessä on iso postisalkku. Siinä näkyy postitorven kuva. Posteljoonilla on yllään valkea kauluspaita, liivi ja koppalakki. Kuva on otettu 1910-luvulla.
Kuvaaja tuntematon
rautatieliikenne
rautatieläiset
Keuruu -- Haapamäki
pyöräily
moottoriajoneuvot
taksit
Haapamäen muistelupiiriläiset kertovat muistojaan Haapamäen liikenteestä, matkustamisesta ja erilaisista menopeleistä junista polkupyöriin 1930-luvulta 1960-luvulle.
Haapamäen muistelupiiri
keskustat
kirkonkylät
rakennettu ympäristö
liike-elämä
pankit
vaateliikkeet
langat
tapetit
kauneudenhoitovälineet
erikoisliikkeet
Mustavalkoisessa valokuvassa on 1961 valmistunut moderni kolmikerroksinen liikerakennus Keuruun keskustassa. Rakennuksen yläkerroksissa on asuntoja. Kuva on ilmeisesti 1960-luvulta, jolloin rakennuksen katutason tiloissa toimi Jämsän vaatetusliike, Lavikaisen kemikalio, Martikaisen Väri- ja tapettiliike, Kankaan lankaliike ja Keuruun Säästöpankki.
Haapamäki (Keuruu)
haastattelut
rautatiet
rautatieasemat
asemarakennukset
1930-luku
Liisa Rantalaiho muistelee muun muassa Haapamäen asemaravintolaa 1930-luvun lopulta
Hirsjärvi, Irma
Rantalaiho, Liisa
linja-autot
maatalousneuvonta
retket
Vanhassa värikuvassa linja-auto on pysäköitynä vaalean kivirakennuksen päätyyn. Linja-auton edessä seisoo naisia, miehiä ja pikkupoika. Osa miehistä seisoo auton nokalla. Kaikki ovat kesäisesti pukeutuneita. Osalla naisista on käsilaukku käsipuolessaan.
Kamppi, Oiva
Haapamäki
koulut
yhteiskoulut
koulumatkat
linja-autonkuljettajat
Heinonen, Jouko
autot
meijerit
iltamat
synnytys
Pänkäläinen, Erkki
Äänitiedosto avautuu painamalla ensin aiheen kohdalla olevaa kaiuttimen kuvaa TAI itse aiheen otsikkoa JA sen jälkeen painamalla sivulle avautuneen mustan vaakapalkin vasemmassa laidassa olevaa pikku NUOLTA, jonka vieressä on aikalaskuri.
Pänkäläinen, Hillevi
Liukon ja Häkkisen vesialueitten nuotta-appaat
Liukko
Häkkinen
Keurusselkä
nuottakalastus
Nuottakalastus on ollut yleisempää Keurusselän itäpuolisilla vesillä. Liitteenä olevassa kartassa on merkintöjä Liukon ja Häkkisen kalastuskunnan alueen nuotanvetopaikoista. Alueella harjoitetaan vieläkin nuottakalastusta lähinnä näytösluontoisesti Liukon vesillä ja Tiiriselällä Häkkisessä. Niilo Pummila oli merkinnyt karttaansa Liukon alueella vuosina 1922-1987 käytössä olleet paikat. Häkkisen nuotta-appaiden paikkoja muisteli Yhdysvaltoihin 1900-luvun alussa muuttanut Arvid Kolehma, joka oli syntynyt Kellolan torpassa Häkkisen kankaalla. Hänestä on erillinen juttu henkilögalleriassa.
Pummila, Niilo
Kolehma, Arvid
Liukon Liukas - kirkkoveneen monipolvinen tarina
Kuorevesi
kyläyhteisöt
kirkkoveneet
vesiliikenne
1800-luku
1900-luku
Hillevi Pänkäläisen artikkeli kertoo kirkkovene Liukon Liukkaan vaiheista. Se on toinen tähän päivään säilyneistä Keuruulla 1800-luvulla käytetyistä kirkkoveneistä.
Lumenluontia Keuruun yhteiskoulun tontilla
kokoontumiset
talkoot
lumityöt
rakennushankkeet
oppilaat
Värivalokuvassa on iso joukko Keuruun yhteiskoulun oppilaita ja opettajia tulevan yhteiskoulun tontilla luomassa lunta. Tarkoituksena on päästä mahdollisimman nopeasti rakentamaan tontille uutta koulua. Kuva on otettu maaliskuussa 1960. Uusi koulurakennus valmistui kevätlukukauden alkaessa vuonna 1961.
Rainio, Jussi, kuvaaja
Luolamäen Puu-Tek ja PuuKerä - käden taitojen yritykset
yritykset
kädentaidot
käsityöläiset
Luolamäen Puu-Tek ja Puukerä
Maa- ja kotitalousnaiset retkellä Antilassa
järjestötoiminta
maatalous
kotitalous
Keuruu -- Honka-Mannila
Vanhassa värikuvassa maa- ja kotitalosunaiset ovat retkellä. He seisovat linja-auton edessä ja heidän keskellään on retkikohteen isäntä, Antilan maatilan isäntä, Martti Lampinen.
Maa- ja kotitalousnaisten kasvinvärjäyskurssilaiset
käsityöt
neuvonta
Keuruu -- Valkelahti
Kuvassa joukko naisia seisoo koivikossa järven rannalla ilmeisesti Valkealahdessa. Naiset ovat kasvinvärjäyskurssilla ja osalla heistä on lankavyhti kädessään. Vyyhtejä roikkuu narulla puitten välissä. Mukana on myös pikku poika, joka seisoo kivellä tutti suussaan.
rakennukset
moottorit
pärekatot
Vanhassa mustavalkokuvassa on meneillään päreitten höyläys. Höylää käyttää maamoottori, jota on mies hoitamassa. Hänen takanaan seisoo hevonen. Pärehöylän vioeressä seisoo kolme miestä ja yksi nainen. Toinen nainen on kyykyssä höylän edessä ja pitää käsissään päreitä. Etualalla on kasa päreiden teossa pölkyistä jääneitä sydänpuita. Ihmisten takana on iso pino valmiita päreitä.
Maatalouskerhoneuvoja opastamassa kerhopalstan hoidossa Ilvesjärvellä
Keuruu--Jukojärvi
puutarhanhoito
kerhotoiminta
Kuvassa joukko nuoria ja aikuista seisoo kasvimaapalstan reunalla. Heidän edessään miesneuvoja on kumartuneena maahan ja näyttää, kuinka vilejlykasvia hoidetaan.
Maatalouskerhoneuvoja opastamassa sokerijuurikkaan hoidossa Ilvesjärvellä
Keuruu -- Jukojärvi
Kuvassa maatalouskerholaiset ovat kerääntyneenä miesneuvojan ympärille. Hän on kyykyssä heidän edessään ja pitää kädessään sokerijuurikkaan tainta.
maatalousnäyttelyt
Mustavalkokuvassa näkyy maatalousnäyttelualue, jonka läpi kulkee tie lipputankoriveineen. Ihmisiä on sankoin joukoin tiellä ja muualla alueella, jolla näkyy koneita ja telttoja. Kuvan taustalla on omakotitaloja.
Rainio, Jussi
Mustavalkokuvassa näkyy maatalousnäyttelualue, jonka vasemmassa laidassa on kaksi pitkää katosta lehmille. Taustalla näkyy rintamamiestalo ja edustalla ihmisiä kävelemässä alueen läpi halkovalla tiellä.
Mustavalkokuvassa näkyy maatalousnäyttelyalue, jossa Suomen liput liehuvat saloissa, ihmisiä kävelee tiellä ja toiset istuvat penkeillä.
kilpailu
tarktorit
kyntö
muistelu
Lauri Permikangas kertoo Maatalouspäivien kilpailuista ja niiden merkityksestä maanviljelijälle.
Permikangas, Lauri
Maatalousväkeä retkellä 1960-1970 -luvun taitteessa
maatalousjärjestöt
Kuvassa retkeläiset seisovat tuulisella maatilan pihamaalla konehallin vieressä. Miesten mukana on pieni poika ja yksi nainen, jolla on yllään kansallispuku. Takana näkyy maatilan punainen asuinrakennus.
Mennala, Pekka
Maatalousväkeä retkellä Ampialan jylkynkivellä
Keuruu -- Ampiala
muistomerkit
Kuvassa retkeläisjoukko on kokoontuneena yhteiskuvaan Ampialan jylkynkivellä. Kolme nuorta poikaa istuvat edessä, muut retkeläiset seisovat. Taustalla näkyy muistomerkkirakennelma ja ympäröivää peltomaisemaa.
sähkönjakelu
ompeluseurat
Joutsijoki, Eine
Keuruu -- Huhkojärvi
maanviljely
puutarhatalous
Mäkelä, Edvin
ruokasipuli
vihannekset
sipulit
Värivalokuvassa isä ja poika istuvat pellolla ja listivät nostamiaan sipuleita, jotka ovat puulaatikossa maitokärryssä. Henkilöiksi kuvassa on tunnistettu Edvin Mäkelä ja poikansa Huhkojärveltä.
karjatalous
lehmät
lypsykarja
maatilat
Kuvassa maanviljelijäpariskunta on laitumella kolmen suomenkarjaa edustavan lehmänsä kanssa. Pellon laidalla näkyy useita siltä raivattuja suuria kivenlohkareita. Henkilöiksi on tunnistettu Edvin Mäkelä puolisoineen Huhkojärveltä.
korjaamot
konepajat
Tarhia
Mustavalkoisessa valokuvassa on Mäkisen konepajan ja autokorjaamon puisia rakennuksia. Taustalla on Tarhia- järveä.
Alastaro
rahanarvo
rahankäyttö
rahapolitiikka
Lepikko, Leila
pääsiäinen
mämmi
perheet
sukulaiset
ruokaperinne
Mäkisen perheen sukualbumin kuvassa äiti syöttää alle vuoden ikäiselle tyttärelleen mämmiä. Kuva on otettu 1960-luvun alussa.
baarit
ravitsemisliikkeet
Keuruun keskustassa sijainneen Männikkö-baarin tulitikkuetiketti.
kylät
seurantalot
nuorisoseurat
kyläyhdistykset
järjestöt
rakennusperintö
hirsirakennukset
1920-luku
Pohjoislahden nuorisoseuran talo Männistö valmistui vuonna 1922.
maisemahistoria
matkustaminen
Keski-Suomi
Iso-Britannia
1960-luku
muistelmat
Kirjoittaja kertoo ensimmäisistä matkoistaan, ensin kotoa Jukojärveltä Multialle ja Kuhmoisiin, ja myöhemmin aikuisena Helsinkiin ja 1960-luvun alussa kesäharjoittelijaksi englantilaiseen Rugbyn kaupunkiin. Tarina on alun perin julkaistu Kaiun korva -lehden numerossa 11 (2004).
Ilomäki, Tuomo
Kaiun korva : Jukojärven kylälehti. Nro 11 : toukokuu 2004. Ilomäki Tuomo, Kuin valkeat käärmeet. Espoo : Tuomo Ilomäki, 2013.
Teksti on julkaistu oikeudenhaltijan luvalla.
Keuruu--Liesjärvi
Mannerheim-ristin ritarit
Mänttä
järvet
talviurheilu
luistelu
luistimet
vapaa-aika
retkiluistelu
Tauno Kuoppala kertoo retkestä, joka tehtiin vuonna 1938 Mäntästä Keuruulle luistellen. Pojat saivat retken jälkeen pitkään odottamansa palkinnon.
Kuoppala, Tauno
Tauno Kuoppala kertoo retkestä, joka tehtiin vuonna 1938 Mäntästä Keuruulle luistellen. Pojat saivat retken jälkeen pitkään odottamansa palkinnon. Tarinan lukija on Soile Lähdeaho.
Lähdeaho, Soile
Raunio, Maria
kansanedustajat
tiennimet
Maria Raunion polku on kuulunut Keuruun tiennimistöön vuodesta 2017.
marjanviljely
Kuvassa ollaan Keuruun-Multian Peltomarjat osuuskunnan retkellä. Kaksi miestä seisoo marjapensaiden keskellä. Oikeanpuoleinen henkilö on Jorma Kuusimäki Pihlajavedeltä.
Kuusela, Markku
matkat
Kirjoittaja kuvaa polkupyörämatkaa kodistaan Jukojärven Mantelasta Keuruun kirkonkylälle sekä asiointia siellä. Tapahtuma-aika on 1940-luvun loppu. Tarina on alun perin julkaistu Kaiun korva -lehden numerossa 5 (2002).
Kaiun korva : Jukojärven kylälehti. Nro 5 : toukokuu 2002. Ilomäki Tuomo, Kuin valkeat käärmeet. Espoo : Tuomo Ilomäki, 2013.
kahvilat
kioskit
martat
Värivalokuvassa on Keuruun keskustassa sijainnut Marttamökki, joka toimi kahvila-kioskina. Rakennus on nykyään purettu ja sen tilalla on liikerakennus. Taustalla näkyy tiilinen Keuruun kirkko, joka on rakennettu vuonna 1892.
Vuolle-Apiala, Ali
yhdistykset
historiikit
Laine, Pirkko
henkilökuvat
Kuvassa on hirsirakennuksen edessä istumassa Matti Lahti (1848-1940) ja Eeva Lahti (1844-1925). He olivat pihlajavetisen kylävalokuvaaja ja puutyönopettaja Eenok Lahden (1887-1952) vanhemmat. Perhe asui Lahti-nimisessä Lehtomäen talon torpassa. Kuva on otettu 6.4.1913.
Lahti, Eenok
elokuva-ala
Kassila, Matti
elokuvahistoria
Elokuvaohjaaja ja käsikirjoittaja Matti Kassila (1924-2018) oli Suomen elokuvataiteen merkittävimpiä vaikuttajia. Hänet muistetaan etenkin Mika Waltarin dekkareihin perustuvista Komisario Palmu -elokuvista ja kirjallisuusklassikkojen filmatisoinneista. Matti Kassila syntyi Keuruun Haapamäellä 1924. Herätteen teatterialalle hän sai sotakesänä 1943 Keuruulla kuvatusta Vaivaisukon morsiamesta. Tie ohjaajaksi kulki Varkauden Työväen Näyttämön ja Helsingin Kansanteatterin kautta. Linkin takana olevassa verkkonäyttelyssä kerrotaan laajasti Kassilan elämästä, työstä ja tuotannosta. Teksti on alun perin kirjoittettu Keuruun museon Matti Kassila - ohjaaja omalla maallaan -näyttelyyn, joka oli esillä Keuruun museossa vuonna 2007.
Rokkonen, Hanne
Hakkarainen, Maarit
Vääriskoski, Orvokki
valokuvaajat
Kuvassa istuu edessä vasemmalla Matti Lahti (1848-1940), vieressä istumassa vaimo Eeva os. Sälli (1844-1925). Kuvassa takana seisoo heidän aikuisia lapsiaan. Vasemmalla seisoo heidän poikansa puutyönopettaja ja kylävalokuvaaja Eenok Lahti (1887-1952) vieressään sisaret Amalia ja Iina. Kuva on otettu vuonna 1912. Matti ja Eeva Lahden pienviljelijäperheeseen syntyi monta lasta, mutta ainakin kuusi heisä kuoli pieninä, ja heistä kolme jopa saman viikon aikana.
runot
Koskinen, Leo
Merkintöjä päiväkirjaan tiistaista 2.2.2023 Keuruun Melonsaaressa
päiväkirjat
eläkeläiset
radio-ohjelmat
aamiaiset
sotaveteraanit
konsertit
taidemaalarit
lausunta
runoilijat
uutiset
Tekstissä rovasti Pekka Lavaste kertoo monivivahteisesta päivästään 2.2.1999. Kirjoitus on osa Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran keruuta kyseisen päivän tapahtumista.
Lavaste, Pekka
Lehtinen, Väinö E.
rakennusmestarit
1950-luku
työnjohtajat
Teksti kertoo Väinö E. Lehtisestä, joka työskenteli Haapamäellä ratamestarina ja rakennusmestarina 1940- ja -1950-luvuilla.
Huttula
lapsuus
14-vuotiaan Matin sota-ajan muisto metsäkaartilaisesta.
Metsälä, Matti
Metsäkämppien huolto, nousu ja tuho, työnopastus ja mustanpörssin kauppa
ylläpito
Serlachius-yhtiöiden metsätyönjohtaja Ahti Vessari ja yleismies Pentti Likonen muistelevat metsäkämppien huoltoa ja alasajoa 1950-60-luvuilla. Pekka Isomäki haastattelee. Äänitiedosto avautuu painamalla ensin aiheen kohdalla olevaa kaiuttimen kuvaa TAI itse aiheen otsikkoa JA sen jälkeen painamalla sivulle avautuneen mustan vaakapalkin vasemmassa laidassa olevaa pikku NUOLTA, jonka vieressä on aikalaskuri.
Likonen, Pentti
Vessari, Ahti
metsänhoito
kulotus
Rovioaho, Väinö
metsät
Mustavalkoisessa valokuvassa Väinö Rovioaho sytyttää metsäaluetta palamaan rämeen laidalla. Tarkoitus on uudistaa aluetta kulottamalla.
metsänviljely
Kuvassa kymmenkunta metsänistuttajaa seisoo rivissä hakkuuaukealla. Heillä on istutuskuokat kädessään. Joukossa on kaksi naista, joista toinen seisoo miesten rinnalla esiliina yllään ja toinen istuu puunkannolla.
metsätalous
kulkuneuvot
esihenkilöt
metsäala
kokemuskerronta
Tauno Kuoppala kertoo autojen yleistymisestä metsäalalla esimiesten käytössä.
Metsäpomon elämää puunhankinnan ytimessä
metsätyönjohtajat
puunhankinta
Liesjärvi (Keuruu)
Metsätyönjohtajat Usko Ollikainen ja Heikki Pykälämäki muistelevat puutavaran ostoa ja muita metsäpomon töitä Liesjärven kylällä 1940-50-luvuilla. Pekka Isomäki haastattelee. Äänitiedosto avautuu painamalla ensin aiheen kohdalla olevaa kaiuttimen kuvaa TAI itse aiheen otsikkoa JA sen jälkeen painamalla sivulle avautuneen mustan vaakapalkin vasemmassa laidassa olevaa pikku NUOLTA, jonka vieressä on aikalaskuri. Valokuvassa Usko Ollikainen ja tuntematon mies, ajankohta mahdollisesti 1970-luku. Kuvaaja tuntematon.
Ollikainen, Usko
Pykälämäki, Heikki
metsästys
hirvi
ansat
kanalinnut
turkiseläimet
Tekstissä kerrotaan hirvien, metsäkanalintujen ja turkiseläinten metsästyksestä 1900-luvun alkupuolella. Teksti on koottu Asunnan-Ampialan-Huttulan perinnepiirin muisteluista.
Metsätaloudella keskeinen asema Keurusseudun historiassa
hakkuut
puukauppa
suullinen perinne
Pekka Isomäki kertoo Keurusseudun metsäperinteestä ja sen tallentamisen parissa tekemästään työstä. Teksti toimii johdantona metsäperinnehaastatteluihin, jotka Isomäki teki alun perin 1980-luvulla c-kaseteille. Veräjää varten hän digitoi ne ja editoi niistä yhteensä 17 eri kokonaisuutta. Äänitiedosto avautuu painamalla ensin aiheen kohdalla olevaa kaiuttimen kuvaa TAI itse aiheen otsikkoa JA sen jälkeen painamalla sivulle avautuneen mustan vaakapalkin vasemmassa laidassa olevaa pikku NUOLTA, jonka vieressä on aikalaskuri.
hevonen
savotat
Lauri Permikangas kertoo talvisista metsätöistä 1940-1950-luvuilla.
kaunokirjallisuus
suomenkielinen kirjallisuus
romaanit
rakkausromaanit
vanhempi-lapsisuhde
rakkaus
mustasukkaisuus
seurustelu
Soinne, Laura
Digitoidun version julkaisuun Keuruun Veräjä-verkkopalvelussa on saatu lupa Laura Sointeen oikeudenhaltijalta.
heinänkorjuu
Kuvassa kaksi miestä seisoo heinäpellolla. Heidän vieressään on hevonen heinäharava perässään. Kaksi nuorta poikaa istuu haravakoneen päällä. Taustalla näkyy heinäseipäitä.
viljanviljely
sadonkorjuu
ruis
miehet
pellot
työvälineet
Värivalokuvassa kaksi miestä seisoo sirpit kädessään ruispellolla. Maassa on niitettyä viljaa ja lyhteitä. Takana on vielä pystyssä olevaa laihoa. Oikeassa reunassa näkyy yksi pystytetty kuhilas.
Kamppi, OIva
Mietteitä 30-40 vuoden jälkeen Keuruun Kansalaisopiston opintopiireistä
kansalaisopistot
pelimannimusiikki
harmonikka
kansanmusiikki
Reijonen, Riitta
tervanpoltto
miilunpoltto
Kuvassa on sauhuavan tervahauta. Miilunpolttajista osa on kivunnut kasan päälle ja osa seisoo haudan edessä. Joillakin miehillä on kahvikuppi kädessään, Kuvan oiekass alaidassa on ryhmä naisia, jotka ovat tuoneet kahvitarpeet paikalle.
Keuruu--Asunta
Asunnalla sijainneen Mikko Tiilikaisen sekatavarakaupan tulitikkuetiketti. Tulitikkuaskissa on ollut trustivapaita Sampo-tulitikkuja, valmistaja Tulitikku oy.
Millaista oli käydä koulua Keuruun yhteiskoulussa 1945–1950
opettajat
oppiaineet
muistot
Hirvenlahti, Toini
Jalonen, Lyyli
ulkoleikit
Eila Kelloniemi kertoo, millaista oli olla oppilaana Keuruun Yhteiskoulussa vuosina 1945 - 1950.
Kelloniemi, Eila
Siltanen, Kirsti
lotat
Oulu
Kestilä
maanpuolustusjärjestöt
Lastentarhanopettaja Kerttu Lavaste os. Kortekangas kertoo muistojaan lottatoiminnasta. Ne ovat osa Elina Lahden tekemää haastattelua lottatapahtumassa Keuruulla Haapa­mäen Suojalla 28.4.2019.
Lavaste, Kerttu
Moottoripyörä viljasäkkikuormaa vetämässä
kuljetus
Talvisessa kuvassa moottoripyörä vetää vanhaa hevosrekeä, joka on täynnä viljasäkkeä. Kuljettajalla on yllään pitkä palttoo ja karvalakki. Hänen vieressään seisoo mies, jonka takana on avolavakuorma-auto. Taustalla näkyy aittarakennus.
Muistelua Marttamökin toiminnasta 1939 –
Marttamökin ensimmäisen emännän muistoja kahvilatoiminnan alkutaipaleelta.
V. V.
Ampiala
1860-luku
lapset (perheenjäsenet)
isovanhemmat
valaisimet
huonekalut
perhesuhteet
Juho Ulrik Ampiala kertoo muistoja lapsuutensa perheestä 1860-luvulta. Kirjoitus on vuodelta 1916, kirjoittajan äidin Kustaavan kotoa Ampialasta
Ampiala, Juho Ulrik
Honkanen, Eeva-Liisa
4H-kerhot
historia
kasvimaat
Lauri Permikangas muistelee 1940- ja 50-lukujen keuruulaista 4H-toimintaa.
koulurakennukset
kansakoulu
Keuruu -- Asunta
Terttu Rajamäki kertoo muistojaan Asunnan koulusta, opettajista ja koulun tapahtumista.
Rajamäki, Terttu
pankinjohtajat
pankkitoimihenkilöt
Pankin eläkeläisten muistelupiiri
Juho Ulrik Ampialan kertoo lapsuusmuistojaan isovanhemmista ja heidän kodissaan viettämästään ajasta.
juhlat
juhlapaikat
Sarkkila, Ilmari
näytelmät
kansansoittajat
Tekstissä kerrotaan muistoja Asunnan, Ampialan ja Huttulan kylillä järjestetyistä juhlista ja iltamista. Teksti on koottu Asunnan-Ampialan-Huttulan perinnepiirin muisteluista.
Muistoja Keuruun Autotalosta keuruulaisen autokaupan kultakaudelta
autokauppa
myyjät
1970-luku
Uuranniemi, Jaakko
Koskinen, Antti
yritykset toimialan mukaan
Keuruun Autotalo oli ainutlaatuinen autokaupan keskittymä Keski-Suomessa. Se työllisti kultakautenaan 1960-luvun lopussa ja 1970-luvun alussa yli sata työntekijää. Tuon ajan muistoja on koottu tähän tekstiin.
muistolaatat
Verkkosivusto esittelee kuvin ja tekstein Keurusseudun muistomerkkejä ja muistolaattoja.
Keuruun museo
Multia
koulunkäynti
säännöstely
kouluruoka
pukeutuminen
kengät
kotirintama
Koskinen, Kalevi
Muurari Värvinen on saanut työnsä tehtyä
Asunta (Keuruu)
muurarit
henkilökuvaus
interiöörit
Mäkinen, Atte
Mäkinen, Johanna
leivinuunit
Mäkinen, Matti
Kuvassa keskellä muurari leivinuunin edessä työvaatteissaan työkalut käsissään. Hänen vasemmalla puolellaan Atte Mäkinen ja Johanna Mäkinen sylissään lapsi. Koira makaa hellan päällä. Muurarin oikealla puolella Matti Mäkinen.
Mäkinen, Lyydia
myllyt
Jukola, Tapani
Kelloniemi, Toivo
Pekkala, Kyösti
Peräinen, Erkki
Keurusseutu
Kaarina Lähteenmäki, Kerttu Suhonen, Senja Salmi ja Helvi Tyynysniemi kertovat työstään Keurusseudun metsäkämpillä ja metsäpomojen puolisoina 1930-50-lukujen aikana. Pekka Isomäki haastattelee. Äänitiedosto avautuu painamalla ensin aiheen kohdalla olevaa kaiuttimen kuvaa TAI itse aiheen otsikkoa JA sen jälkeen painamalla sivulle avautuneen mustan vaakapalkin vasemmassa laidassa olevaa pikku NUOLTA, jonka vieressä on aikalaskuri. Ensimmäisessä valokuvassa Senja Salmi kämppäemännän työssään siivouspuuhissa vuonna 1956. Kuvan omistaa Matti Saarinen. Toisessa valokuvassa Serlachius-yhtiöiden piirimies Eero Tyynysniemi istuu Helvi-vaimonsa kanssa moottoripyörän selässä Keuruun vanhan kirkon edustalla 1930-luvulla. Pariskunta on lähdössä puunhankintaan Pohjanmaalle. Kuva: Tyynysniemen kotialbumi. Kolmannessa kuvassa Kaarina Lähteenmäki ja Pentti Likonen muistelevat menneitä Serlachiuksen miehistökämpässä 1980-luvulla. Kuva: Pekka Isomäki.
Lähteenmäki, Kaarina
Suhonen, Kerttu
Tyynysniemi, Helvi
komediat
väärinkäsitykset
avioliitto
Laura Sointeen huvinäytelmä vuodelta 1949.
taajamat
1980-luku
kirkkorakennukset
Kesäinen näkymä Keuruun rautatieasemalle. Taustalla uuden kirkon torni. Oikealle edessä nainen maalaustelineen ääressä.
Luotio Jorma
Keuruun museo / Jorma Luotion kuvakokoelma
Näkymä Keuruun asemalle 1900-luvun alussa
1910-luku
Granholm, Bruno
Mustavalkoinen näkymä raiteiden yli Keuruun asemalle. Etualalla on junaraiteet ja oikealla hiukan tavaravaunun takaosaa. Keuruun rautatieasema otettiin käyttöön vuonna 1897. Sen on suunnitellut arkkitehti Bruno Granholm V-luokan asemapiirrustusten mukaan.
Forsman, Aarne (valokuvaaja)
Värivalokuva on otettu Keuruuntieltä Karikonkulmasta kohti Vanhaa kirkkoa. Vasemmalla on vuonna 1943 valmistunut Osuusliike Keski-Suomen toimitila ja sen jälkeen 1960-luvulla valmistuneita kerrostaloja, Osuuskauppa ja Tikkala. Oikealla oleva puurakennus on Ostola.
karjanhoito
suomenkarja
lampaanhoito
porsaat
maatalousrakennukset
Kirjoittaja kuvaa navettarakennuksen asukkaita ja toimia lapsuudessaan Keuruun Jukojärvellä. Tarina on alun perin julkaistu Kaiun korva -lehden numerossa 20 (2007).
Kaiun korva : Jukojärven kylälehti. Nro 20 : toukokuu 2007. Ilomäki Tuomo, Kuin valkeat käärmeet. Espoo : Tuomo Ilomäki, 2013.
arkkitehdit
urheilujärjestöt
lääketeollisuus
Nuoren miehen sotamuistoja kotirintamalta
nuoruus
Erkki Kinnunen muistelee tapahtumia sota-ajalta, jolloin toimi pysäkinhoitajana Huttulana asemalla.
Kinnunen, Erkki
siirtoväki
karjalaiset
Matti Metsälä muistelee sota-aikaa kotikylällään ja kertoo aluelle sijoitettujen karjalaisperheiden kohtaloista.
Nuoret lotat leipoivat, kutoivat ja vartioivat
pikkulotat
ilmavalvonta
muonitus
Aaltio, Aira
Niinilampi, Laura
Virkkunen, Maila
tarinapiiri
Nuoriso metsissä, kalalla, uitolla, aputöissä
metsäntuotteet
uitto
Keuruu -- Roosinpohja
kartat
kalastus
Keuruu -- Pohjoisjärvi
Keuruu -- Kaleton
Tarinapiiri
nuoret
veneily
Kuvassa nuoriso on soutelemassa järven rantaheinikossa. Veneessä on lisäkseen monta polkypyörää. Taustalla näkyy ison talon pihapiiri mäen päällä.
Kuoppala, Liisa
Karjala
Pyhäjärvi Vpl.
asepalvelus
sodankäynti
jatkosota
saksalaiset
Lapin sota
Niinisalo (Kankaanpää)
Tekstissä rovasti Pekka Lavaste muistelee nuoruuttaan eri puolilla Suomea - muuttoa Karjalasta, koulunkäyntiään ja sotataivaaltaan.
jääkärit
Jääkärimarssi
leirintäalueet
matkailu
Ison Liukon talo
savupirtit
Nyyssänniemen leirintäalue perustettiin vuonna 1961. Leirintäalueen päärakennukseksi ostettiin Ison Liukon talon vanha päärakennus,
itsenäisyyspäivät
paraatit
varuskunnat
Keuruun varuskunnan ohimarssi Keuruun keskustassa itsenäisyyspäivänä 1979. Sotilaat olivat pukeutuneet lumipukuihin, koska oli kulunut 40 vuotta talvisodan ajasta.
Varpula, Raimo