Keuruu
Pihlajavesi (kunta)
valokuvaajat
Eduskuntatalo
ravintolat
Muolaa
Kauttu, Eeva-Riitta
karjalaiset
siirtoväki
Jääski
sanonnat
tarinat
Hietala, Heikki
Alastaro
rahanarvo
rahankäyttö
rahapolitiikka
sota-aika
Lepikko, Leila
koulut
Jartti, Heikki
opettajat
rautatiet
myymälät
kiertokoulu
todistukset
Vesterlin, Anu
kouluruoka
keittäjät
osuusliikkeet
Koskela-Drischenko, Raija
seurantalot
työväenyhdistykset
Mäkinen, Pekka
Mäkinen, Pirkko
Haapamäki
yhteiskoulut
koulumatkat
linja-autot
linja-autonkuljettajat
Heinonen, Jouko
Kutomakurssin kronikka Asunnan Riihimäestä 10.1.-10.3.1956
Keuruu -- Asunta
kurssit
kudonta
kylät
Kalliomäki, Hellin
Kronikka Huttulan opintokerhon kutomakursseilta 10.1.-10.3.1951
Keuruu -- Huttula
13.2.1990 jäljennetty kronikka, jonka kokosi aikoinaan Hellin Kalliomäki.
Pienviljelijäyhdistyksen järjestämä kurssi Hautalassa noin vuonna 1929, jolloin järjestettiin keväällä puutarhakurssi ja syksyllä jatkona kotitalouskurssi.
Tekijä ei tiedossa
kalastus
virkistyskalastus
harrastukset
Jukka Mäkinen esittelee kalastamaansa haukea. Mäkisen autokorjaamo sijaitsi nykyisessä Kirjaston rannassa, jota sen vuoksi ennen kutsuttiin Mäkisen rannaksi.
Kuvaaja tuntematon
pääsiäinen
mämmi
perheet
sukulaiset
ruokaperinne
Mäkisen perheen sukualbumin kuvassa äiti syöttää alle vuoden ikäiselle tyttärelleen mämmiä. Kuva on otettu 1960-luvun alussa.
teatteri
harrastajateatterit
näytelmät
Talkooteatterin 40-vuotisen taipaleen koontia Eine Joutsijoen kokoamana.
Joutsijoki, Eine
Keuruun kotiseutusivusto avautuu itsenäisyyspäivän kunniaksi
keuruu
kotiseutu
paikalliskokoelmat
kotiseutukuvaukset
kotiseututyö
kirjastot
Suur-Keuruu -lehden artikkeli 2.12.2017 kotiseutusivuston julkaisusta ja Veräjä-toiminnasta.
Vesterinen, Liisa
Yksin, mutta tarinat eivät unohdu – Kukkainniemen vanha varastorakennus muistuttaa menneistä vuosikymmenistä
kirkonkylät
metsäteollisuus
metsäkoneet
korjaamot
Piilemä, Markku
Pappilan Pidot - Kirkkoherrojen pappilasta juhlataloksi
yritykset
pappilat
juhlapaikat
pakopelit
Pappilan Pidot Oy
Omasta huonekalutehtaasta sisustussuunnitteluun - Musakan huonekaluliikkeen tarina
Musakka Oy
Keuruu -- Manniskylä
talonpojat
Kallio-Mannilan isännän Eemil Kallio-Mannilan (s. 19.10.1870) täytettyä 70 vuotta kokoontuivat pihapiirissä tuolloin asuneet rääppiäisten merkeissä yhteiskuvaan seuraavana päivänä. Henkilöt: seisomassa vas. Katri Vuori, Ulla Kallio-Mannila, Aino Soikkeli, Hilma Sievänen, Viljo Kallio-Mannila, Hanna Huhtaniemi, Raakel Jukola (o.s. Kallio-Mannila), Tuovi Kivi-Mannila, Iida Kiiski, Lyydia Sammallahti (o.s. Ala-Viinikka), Senja Kallio-Mannila (o.s. Kivi-Mannila), Pertti Kallio-Mannila, Kalle Lindroos. Istumassa vas. Helmi Lindroos, Fredrika Kallio-Mannila (o.s. Ala-Viinikka), Eemil Kallio-Mannila, Amanda Jukola (o.s. Asunta), edessä Helna Kallio-Mannila. Soikkelit, Kiisket, Lindroosit, Huhtaniemi ja Vuori olivat siirtokarjalaisia Kannakselta.
Riihon Majatalo - kyläkoulusta kaikki alkoi
Keuruu -- Riiho
maatilat
majatalot
Siljander, Anna Maria
elintarviketeollisuus
vihannesviljely
Vaissi Oy
Perheyrittäjyyttä jo neljän sukupolven ajan
linja-autoliikenne
matkatoimistot
yrittäjät
Matka Mäkelän perustaja, Valdemar Mäkelä, oli 1930-luvulla menestyvä kyläkauppias, kunnes vuonna 1937 päätti ostaa ensimmäisen linja-autonsa vaimonsa Enne Dagmarin kanssa. Yrityksen ensimmäinen vakiovuororeitti ajettiin Soini-Myllymäki-Keuruu -tiellä, vaikka silloinen Keuruun nimismieskin kommentoikin: "Eihän hullukaan tule niiden mäkien takaa linja-autolla.” Niin vain tultiin, aina talvisotaan asti. Sodan koittaessa oli Valdemarin kuitenkin lähdettävä rintamalle autojen kanssa, mikä päättyi Valdemarin osalta Taipaleenjoelle 1.1.1940. Valdemar kaatui sodassa, mutta autot palautettiin Ennelle -romuiksi ajettuina. Sodan jälkeen julkisen liikenteen tarve kasvoi ennen näkemätöntä vauhtia, ja näin luotsasi Enne, kahden lapsen yksinhuoltajaäiti, yrityksen kaikesta läpi. Eteenpäin mentiin pohjalaisella sisulla, vaikka ajokorttia ei ollut takin taskussa, eikä kokemustakaan moottoriajoneuvojen hoidosta. Hän laittoi kuitenkin linjat kuntoon, hoiti autojen huollot, palkkasi kuljettajat sekä piti huolen kodistaan ja lapsistaan unohtamatta postin jakoa polkupyörällä lisätienestinä. Ja kaikki tämä naisena 1940-luvulla hyvin miesvaltaisella alalla. Yhdestä linjasta Soini-Myllymäki-Keuruu -reitillä siirryttiin aikanaan perheyritykseen, jossa oli mukana äiti ja kaksi poikaa, Enne sekä Antero ja Rauno Mäkelä. Vuosien saatossa Antero jatkoi puolisonsa Anja Mäkelän kanssa Liikenne Mäkelä Ky:n (perustettu 1971) johdossa bussipuolella, ja Rauno Mäkelä otti ohjakseen huoltoaseman Ähtärissä. Yrityksen kotipaikaksi muutettiin Keuruu vuonna 1983. Tästä vuotta myöhemmin Anja menehtyi, jonka jälkeen Antero jatkoi yrityksen pyörittämistä lapsiensa Jukan, Tiinan ja Riston kanssa. 1980-luvun lopussa henkilöauto korvasi julkisen liikenteen rankasti. Tähän murrokseen yritys sopeutui tiukalla kulukuurilla, ja strategia muutettiin linjaliikenteestä tilausajoihin. Tilausajojen mukana tuoma tarve matkatoimistopalveluille sai Jukan, Tiinan ja Riston perustamaan Matka Mäkelä Oy:n sekä ostamaan isältään Liikenne Mäkelä Ky:n. Sähköpostin ja internetin tullessa toimintoja tehostettiin edelleen siirtämällä yrityksen kaksi eri toimistoa ja linja-autojen varikko saman katon alle yrityksen nykyiseen osoitteeseen Mäntymäentie 26, Keuruu. Internet oli vain alkusilaus ”hulluuden highwaylle”. Nykypäivänä yritys sopeutuu 2000-luvulla alkaneeseen murrokseen koskien esimerkiksi sosiaalista mediaa ja reittiliikenteen asteittaista vapautumista johdossaan neljännen sukupolven yrittäjät, serkukset Matti Mäkelä, Noora Mäkiaho ja Nelli Oksanen sekä apunaan Jukka ja Tiina vähemmistöosakkaina. Niin jatketaan, kuten vuosien saatossa on opittu. Kuten Enne Mäkelän aikaan 1940-luvulla, on edelleen naisia ”miesten alalla”. Erinomainen henkilökunta ja luksuskalusto pitävät huolen pehmeistä kyydeistä - myös aikoinaan mäkisellä Soini-Myllymäki-Keuruu -reitillä! Alla olevan Youtube-linkin takana keuruulaisen Mainostoimisto Pelismon tekemä video yrityksen tarinasta viimeisten 80-vuoden ajalta.
Matka Mäkelä Oy
kirkkoherrat
tehtaat
isoviha
Salo, Paulus
Andersson, Päivi. Pöyhölän historia. Nuorten keskus.
Helin, Jukka. Pöyhölä -kappale elävää historiaa. Keuruun Joulu. http://digi.kirjastot.fi/files/original/52e089036000c0bc8a69c3c52ee4e142.pdf
Jokipii, Mauno& Nissilä, Viljo & Orkamo, Irma 1990: Vanhan Ruoveden historia. 1, 2, Liiteosa. Vanhan Ruoveden historiatoimikunta.
Keuruun museo. Verkkonäyttely: Herpmanin pojat - Isoviha Keuruulla. https://www.keuruunmuseo.fi/index.php/naeyttelyt/verkkonaeyttelyt/153-herpmanin-pojat-isoviha-keuruulla
Kymmenen maan tyttäriä Keuruulla. Suomen Kuvalehti nro 28 ja 30, 1931.
Lehtonen, Lauri. Operaatio Stella Polaris. Elso-kilta. www.elsokilta.net/index.php?page=artikkeli3
Leikola, Juhani 2013: Pöyhölä ja sen riihi. Keuruun Joulu 2013. Lions Club Keuruu.
Salo, Paulus 2015: Kivimannilan suku Pöyhölässä. Henkilöhaastattelu, 2015.
Suomen sukututkimusseura: Pappisluettelo, Keuruu. http://hiski.genealogia.fi/seurakunnat/srk?CMD=PRIESTS&ID=197&TYPE=HTML&LANG=FI
Wikipedia, vapaa tietosanakirja. https://fi.wikipedia.org/wiki/Kustaa_Vaasa
Wikipedia, vapaa tietosanakirja: Savolaisten asutusliike. https://fi.wikipedia.org/wiki/Savolaisten_asutusliike
Luolamäen Puu-Tek ja PuuKerä - käden taitojen yritykset
kädentaidot
käsityöläiset
Luolamäen Puu-Tek ja Puukerä
Keurusselkä
Koskimies, Lauri
kotiseutulehdet
joululehdet
paikallishistoria
AVI:n rahoittamassa Artikkelien Aarteet - hankkeessa digitoituja Keuruun Joulu -lehden artikkeleita.
Keuruun Joulu -lehdet vuosilta 1964-2014
Keuruu -- Liukko
Keuruu -- Häkkinen
Keuruu -- Valkeeniemi
saaret
veneily
maatalous
puunhankinta
hakkuut
koulunkäynti
tanssit
Keuruun pursiseuran toimintaa ja Keurusselän laivaliikennettä
laivaliikenne
varppaajat
uitto
Muteli, Kai
Pihlajaveden tilallisista maattomiin ja vähän taudeista ennen vanhaan
maanomistus
tilalliset
palkolliset
tilat
torpat
kruununtilat
ratsutilat
uudistilat
mäkitupalaiset
torpparit
tilaton väestö
kuolemansyyt
jäätiet
kuormaus
puutavara
kuorma-autot
Isomäki, Pekka
Kokinmäki, Pentti
Korpijärvi, Olavi
sähkönjakelu
iltamat
ompeluseurat
Kolmekymmentä vuotta kielenopiskelua Kokinmäessä
kielet
englannin kieli
opiskelu
kansalaisopistot
Saarinen, Matti
opintokerhot
kerhotoiminta
äitienpäivä
raittiuskasvatus
retket
hiihto
leikit
laskiainen
Rajala, Matti
Keuruu -- Haapamäki
rautatieläiset
Pihlajavesi (järvi) -- Keuruu
puukauppa
hinnoittelu
ostovoima
metsätyöntekijät
kämpät
metsästys
erotiikka
piispantarkastukset
papit
tukkilaiset
orkesterit
metsäkulttuuri
tiet
tienrakennus
sillat
talkoot
Kuusimäki, Kalle
sota
sotateollisuus
Paappanen, Tapio
Juhla Pihlaja - Sata vuotta Pihlajavettä -tapahtuma Pihlajaveden seurakuntatalolla
seurakunnat
Joulun odottelua 1960-luvun alkupuolella
joulu
kyläkaupat
televisio
jouluperinne
Keuruu -- Jukojärvi
majoitus
ruotsinkieliset
Raja, Ritva
pankit
pankinjohtajat
pankkitoimihenkilöt
Pankin eläkeläisten muistelupiiri
Kirjailijavieraita Jukojärven Rajan talossa 1900-luvun alussa
suomen kieli
majoitustoiminta
kirjailijat
Cajander, Paavo
Linnankoski, Johannes
Raja, Maija
Kooste Keuruun kunnansairaalan 100-vuotisjuhlan tapahtumista vuonna 1989
sairaalat
terveyskeskukset
Teuvo Mujon koostamaa videomateriaalia Keuruun kunnansairaalan 100-vuotisjuhlan tapahtumista vuonna 1989. Ensiesitys kulttuuritalo Kimarassa marraskuussa 2017.
Mujo, Teuvo
etiketit
tulitikut
keräily
elintarvikeliikkeet
liikkeet
Spar market Tops sijaitsi Keuruun keskustassa osoitteessa Keuruuntie 20.
Valokuva: Saarimäki, Satu
Pentti Mäkisen liikkeen tulitikkuetiketti. Tulitikkujen valmistuttaja Kesko oy.
Veikko Korhosen kaupan tulitikkuetiketti
Keuruu--Kaleton
Kalettomalla sijainneen Veikko Korhosen kaupan tulitikkuetiketti. Tulitikkujen valmistaja Tukkukauppojen oy. Värikkäässä etiketissä on kuvattu mm. sokeripakkaus ja hedelmiä sekä kerrottu kaupan puhelinnumero.
T-market Prima sijaitsi Keuruun keskustassa. T-kaupat olivat Tukon eli Tukkukauppojen Oy:n liikkeitä, ja niiden kulta-aika kesti 1970-luvun lopulta 1990-luvun alkuun.
Kuvaaja: Saarimäki, Satu
metsätyö
Karttaan on merkitty 38 kämppää. Niiden käyttö keskittyi 1930-luvulta 1960-luvun puoliväliin. Vuonna 2017 kaikki kämpät ovat muussa käytössä tai ne on purettu.
Liimatainen, Päivi 2015. Pihlajaveden "paparazzi". Keskisuomalainen 27.12.2015.
Korpinen, Heikki & Lainela, Pentti 1978. Tasavallan vahtimestari 40 vuotta kansanedustajain kaitsijana.
poliisit
kansanedustajat
Petäjävesi (kunta)
Multia
taksit
taksinkuljettajat
Multian taksiaseman kuljettajat pelitauolla. Kuvassa on meneillään pelitilanne; mies heittää kiveä, toiset seuraavat. Joukossa on myös pari poikaa. Kaksi autoa seisoo pysäköitynä rakennuksen edustalla.
Tuominen, Matti
Matti Tuomisen kuvakokoelma, Keuruun museo 2018.
varuskunnat
varusmiehet
sankarihaudat
Keuruun varuskunnan varusmiesten kunniakäynti sankarihaudalla 1970-luvun alussa. Kolme varusmiestä seisoo muistomerkin edessä kukkaseppele kädessään, toiset seisovat taaempana rivissä.
koulurakennukset
koululaiset
Kuvassa näkymä vuodelta 1965 Keuruun kirkonkylän kansakoulun, vanhan puukoulun pihaan, jossa koululaiset viettävät välituntia. Keskellä sisarukset Aira, Kirsti ja Arja. Nykyään talossa toimii Kulttuuritalo Kimara.
kunnanvaltuustot
kunnanvaltuutetut
Keuruun kunnanvaltuusto kuvattuna kivikoulun edessä. Henkilöt: eturivi: 3. vas. nimismies Tauno Luutonen, Taavi Vilhula (salkun kanssa), Niilo Vuolle-Apiala (keskellä kädet taskussa), keskirivi: Jouko Järviö (solmuke kaulassa, katsoo kauas), 6. vas. kunnanjohtaja Toivo Puro, 2. oik. Erkki Valkola, 1. oik. Paakkanen, takarivi: 1. vas. Martti Haapamäki.
kauppiaat
Kuvassa on näkymä kauppias Hillevi Kuulasmaan elintarvikemyymälästä, joka toimi Multiantiellä, Lehtiniementien ja Multiantien risteyksessä. Kuvassa oikealla Hillevi Kuulasmaa sekä myyjät Hilkka Lehto ja Helmi Holttinen. Kuulasmaan kauppa toimi paikalla 1950-60-luvulla, jonka jälkeen rakennuksessa toimi jonkun aikaa Kauko Nuoran liike. Sen jälkeen talo muutettiin asuinvuokrataloksi, jossa oli mm. opettajia vuokralla. Hoikkalan K-kauppa tuli rakennukseen 1960-luvun lopulla. Sittemmin paikalle on rakennettu asuinkerrostalo.
Palopäällikkö Nevanen ja palolaitoksen henkilökuntaa Keuruun vanhalla urheilukentällä
palokunnat
palopäälliköt
Kuvassa on meneillään palolaitoksen henkilökunnan palkitsemistilaisuus, jossa Keuruun palopäällikkö Nevanen kättelee palkittuja vanhalla urheilukentällä.
Kuvassa näkyy Keuruun yhteiskoulu ajalta, jolloin se toimi entisessä armeijan viestivarikon tiloissa. Taloa kutsuttiin tuona aikana leikkimielisesti nuorisovankilaksi. Rakennus oli myöhemmin puhelinyhtiön ja uudestaan yläkoulun käytössä. Nykyään rakennuksessa toimii Liikuntakeskus Keuruun Sport Center. Etualalla on tyttöjä rekkitangolla: vas. Oili Valkeisenmäki, Liisa-Maija Litmanen, Mia Lavikainen. Pojat lentopallokentällä oik. Risto Pykälämäki, Kari Puro, tunnistamaton, Arvi Hagelin, Jouko Hokkanen, pallonlyöjä Antero Riikonen.
osuuskassat
rakentaminen
Keuruun Osuuskassan rakennusvaiheessa vuonna 1957-1958. Kaksi miestä seisoo talvisella työmaalla. Teipit ovat vielä ikkunoissa ja rakennustarvikkeita on lumen alla.
Niemioja, Teuvo
kemianteollisuus
teollisuus
puuteollisuus
Orion
Tiwi
Kuvassa näkyy Orionin Tiwin tiilinen tehdasrakennus korkeine piippuineen Keuruun Varissaaressa. Sen edustalla avautuvalla lahdella kelluu tukkilautta. Lääketehdas Orion siirsi talvisodan aikaan osan tuotantolaitoksistaan Keuruulle turvallisuussyistä. Vuonna 1942 lääketehdas osti Keuruun seurakunnalta Varissaaren eteläosan teollisuusalueeksi. Tontille valmistui tehdas, rautatie ja asuinrakennuksia. Orion tuotti muun muassa männynhavuöljyä, tärkkelyssiirappia ja puolivalmisteita Orionin Helsingin tehtaita varten. Vuonna 1948 perustettiin Orionin tytäryhtiöksi Varissaaren Puu ja Metalli Oy. Yhtiön toimialaan kuuluivat autokorjaamo ja puutavaran hankinta. Vuonna 1958 toiminta oli laajentunut ja siihen kuului autokorjaamo, maalaamo, autoliike ja autokoulu. Orion luopui kemianteollisuudesta Keuruulla vuonna 1957. Tuotantolaitoksen tiloihin perustettiin lastulevytehdas. Tytäryhtiön nimeksi vakiintui vuoteen 1962 mennessä tiivistettyä ja tiivistä lastulevyn laatua hyvin kuvaava Tiwi Oy.
liikenne
Kuvassa taksiautoilija Eino Hyvärinen istuu autossaan ja puhuu radiopuhelimeen. Hänellä oli Keuruun ensimmäisiä radiopuhelimia 1950-luvulla.
Televisiovastaanottimen lahjoitus kunnalliskotiin
Keuruu -- Pohjoislahti
Keuruu -- Etelä-Keuruu
vanhainkodit
vanhustenhuolto
Heikkilän kunnalliskoti Keuruun Pohjoislahdella sai ensimmäisen televisiovastaanottimen paikallisen Osuuskassan lahjoittamana tammikuussa 1961. Asavisio-merkkisen television toimitti paikalle Radiohuolto T. Niemelä. Kuvassa vas. sosiaalisihteeri Jaakko Lovén, sosiaalilautakunnan puheenjohtaja Jyrki Sinervä, osuuskassanjohtaja Martti Karvinen ja Keuruun Osuuskassan johtokunnan puheenjohtaja Eemil Syvälä. Paikallislehti uutisoi tapahtumaa mm. näin: "...televisiota on innokkaasti katseltu niin kodin asukkaiden kuin kyläkunnan asujaimistonkin toimesta. Katsojakunta on pääosin tyytyväisenä todennut TV:n monipuolisuuden ohjelmanvälittäjänä, mutta joidenkin mielestä "se tavallinen radio on parempi, kun sitä kuunnellessa voi kutoa sukkaakin."
Kuvassa on talvinen näkymä Keuruun Sähkön toimitalosta sen rakennusvaiheessa. Tiloissa toimivat myös matkahuolto, linja-autoseman odotustilat ja kahvila sekä useita kauppaliikkeitä.
Kuvassa on talvinen maisema Lapinsalmen sillasta, jota pitkin on auto juuri ajamassa.
Kuvassa on meneillään pankin konttorin avajaiset. Läsnä on suuri joukko miehiä, jotka odottavat seisten kahvitarjoilun alkamista. Mukana mm. pankinjohtaja Sariola sekä luottamusmiehet Kuuliala, Liukko ja Hutremo.
kuntarajat
Keuruu ja Pihlajavesi yhdistyivät vuonna 1969. Keuruun pitäjä perustettiin vuonna 1652. Tätä aikaisemmin se oli vuodesta 1628 osa Ruoveden kappeliseurakuntaa nimellä Lapinsalmi. Sittemmin Multia ja Pihlajavesi erosivat Keuruusta, mutta Pihlajavesi liittyi takaisin Keuruuseen vuonna 1969. Keuruusta suunniteltiin 1970-luvulla kauppalaa, mutta tämä ei toteutunut. Keuruusta tuli kaupunki vuonna 1986. Kuvassa mies ja nainen seisovat rajakyltin edessä pitäen toisiaan kiinni kädestä ja katsovat kylttiä. Kuva on otettu Kalikan kämpän kohdalla 1960-luvulla.
Kuvassa on sisäkuva Osuuskassasta. Rakennus sijaitsi nykyisen uimahallin paikalla Keuruuntien varrella. Samassa rakennuskessa sijaitsi myöhemmin Suur-Keuruun sanomat. Kuvassa pankinjohtaja Martti Karvinen sekä kahta asiakasta palvelevat pankkitoimihenkilöt vas. Saara Salo, Aino Humalajärvi ja Anja Luostari.
autot
Keuruun Autokorjaamo Ilmoniemi 1950-luvulla. Kuvassa viisi miestä on korjattavan auton ympärillä. Korjaamohallissa näkyy useita autoja, kaasupulloja ja ketjunostureita.
Kuvassa hinaaja Mänttä II hinaa tukkilauttaa Lapinsalmen sillan alla 1950-luvun ja 1960-luvun taitteessa.
kansakoulu
pyöräily
lapsuus
Kuvassa on pyöräilijöitä kivikoulun edessä. Etualalla pyörällä ajaa Kari Puro kyydissään Markku Puro. Heidän takanaan pyörää ajaa Pirjo Puro. Taustalla uusi kivikoulu, jota erottaa puuaita jalkakäytävästä.
Niemioja, Laila
Kuvassa on rakenteilla Ketvelniemen silta, joka rakennettiin Juurikkaniemen sairaalan valmistuessa 1958. Taustalla pilkottaa Eino ja Väinö Kaartisen omakotitalo ja Osuusliike Mäki-Matin tj. Erkki Luodon ja Aili Luodon huvila.
raviurheilu
hevonen
talvi
1900-luku
suomenhevonen
Kuvassa kolme hevosta ravaa rinnakkain ravikilpailussa jääradalla. Yleisöä on runsaasti radan reunalla seuraamassa kisaa.
urheilu
mäkihyppy
Kuvassa mäkihyppääjä on juuri ponnistanut ilmaan. Yleisöä seuraa tilannetta hyppyrirakennelman laidalla. Tornin huipulla liehuu kaksi Suomen lippua.
Haapamäki (Keuruu)
rautatieasemat
rautatieliikenne
rautatiekuljetus
höyryveturit
Junaliikenne kulki Haapamäen kautta Seinäjoelle, Poriin, Jyväskylään ja Tamperelle. Risteysasema oli Suomen vilkkaimpia, sillä kaikki Pohjois-Suomeen kulkevat junat kulkivat Haapamäen kautta. Ensimmäinen juna välillä Haapamäki-Jyväskylä kulki radalla vuonna 1897. Talvisessa kuvassa kaksi höyryjunaa on juuri saapumassa asemalaiturille vastakkaisista suunnista. Matkustajia odottaa laiturilla. Heidän takanaan näkyvä rakennus on asemaravintola. Kuvan vasemmassa laidassa näkyy tolpassa iso nimikyltti HAAPAMÄKI ja ratapihalla vaihdemiesten koppi.
upseerit
ilmatorjunta
Helsinki
vesistöt
metsätalous
Kuvassa suuri joukko uittomiehiä seisoo rantamännikössä. He ovat tauolla ja osalla on kahvikuppi kädessään. Jotkut miehistä istuvat kivillä. Yhdellä miehellä on kädessään uittohaka eli keksi. Vasemmassa reunassa istuu kivellä nainen, joka on tuonut tarjottavat työmaalle.
Keuruun maa- ja kotitalousnaiset retkellä
Laukaa
maatalousjärjestöt
kotitalous
pukeutuminen
Kuvassa joukko maa- ja kotitalousnaisia kävelee pihamaalla. He ovat tulleet vierailulle ja jättäneet autonsa piharakennuksen edustalle. Kyseessä on maa- ja kotitalousnaisten retki entisen keuruulaisen, Kaisa-Liisa Hannikaisen (o.s. Kivi-Mannila), uuteen kotiin Laukaaseen. Kuvassa myös mm. Tellervo Saari, Esteri Ampiala, Anna Ruohonen ja Elvi Lintula. Naisilla on käsilaukut ja talon emännällä tuliaslahja kädessään. Vasemmalla kävelee poika ja mies. Taustalla on suuria pihakuusia.
Kamppi, Oiva
marjanviljely
maatalousneuvonta
Kuvassa ollaan Keuruun-Multian Peltomarjat osuuskunnan retkellä. Kaksi miestä seisoo marjapensaiden keskellä. Oikeanpuoleinen henkilö on Jorma Kuusimäki Pihlajavedeltä.
Kuusela, Markku
Yleisurheilukisat vanhalla urheilukentällä
urheilukilpailut
urheilukentät
Kuvassa suurilukuinen yleisö seuraa urheilukisojen ohjelmaa vanhalla urheilukentällä. Juoksuradalla seisoo muutama ihminen. Kentällä liehuu Suomen lippu. Taustalla näkyy mäntyjä, pukukoppi ja pari rakennusta.
Kuvassa ollaan vanhan urheilukentän laidalla. Suurilukuinen yleisö seuraa urheilukisoja. Istumakatsomo on aivan täynnä ja seisoma-aluekin on täynnään väkeä. Taustalla on mäntyjä ja kaksi rakennusta.
kyntö
Kuvassa pieni poika seisoo hevosen kanssa pellolla ohjakset kädessään. Hevosella on aurat perässä. Pellon vieressä on hirsimökki ja taustalla näkyy talousrakennuksen kattoa.
lääkärit
karjanhoito
työterveys
Kuvassa terveyskeskuksen lääkärit seisovat rivissä navetan käytävällä. Henkilöt vasemmalta lähtien: Tuomo Riihonen, Heikki Leivonen (MTK:n edustaja), Tuula Tervo, Paavo Lintula, tuntematon henkilö, Ulla Sahinvaara, Matti Kolu
kasvinviljely
sokerijuurikas
kasvinsuojelu
maatalouskoneet
Kuvassa on maatilan väkeä vanhoista nuoriin traktorin ympärillä. Sen perään on kiinnitetty kasvinsuojeluruisku. Nuorukainen situu kuskin penkillä ja nuori poika nojaa traktorin pyörään. Vanha emäntä hymyilee etualalla. Edessä on myös pahvipakkaus, jossa lukee "Juurikaspölyte". Taustalla on punainen tilan päärakennus.
maatalouslomittajat
navetat
Kuvassa joukko terveyskeskusken lääkäreitä on perehtymässä työergonomiaan navetassa. Lääkäri Ulla Sahiluoto on tarttunut lantyatalikkoon ja muut seuraavat häntä katseellaan. Vasemmalla seisoo lääkäri Matti Kolu. Punapuseroinen nainen taustalla on maatalouslomittaja.
tervanpoltto
miilunpoltto
Kuvassa on sauhuavan tervahauta. Miilunpolttajista osa on kivunnut kasan päälle ja osa seisoo haudan edessä. Joillakin miehillä on kahvikuppi kädessään, Kuvan oiekass alaidassa on ryhmä naisia, jotka ovat tuoneet kahvitarpeet paikalle.
kansantanssi
juhlat
Kuvassa kuusi paria tanssii ulkona nurmikolla kansantanssia. Heillä ei ole kansallispukuja yllään.
maatalousneuvojat
Kuvassa piiriargologi Markku Kuusela on pitämässä puheenvuoroa kasvihuoneessa. Hänen edessään on kasa kuormalavoja. Yllään hänellä on Mustialan maatalousopiston verryttelypuvun takki.
Keuruu -- Kaleton
polttopuu
kuitupuu
traktorit
Kuvassa ollaan Kalettoman pysäkin lastausalueella, Junanvaunuja ollaan lastaamassa puutavaralla. Hytitön traktori seisoo vaunun vierellä mies kujettajan paikalla istuen. Takimmaista vaunua ollaan juuri täyttämässä toisesta traktorikuormasta. Pari miestä seisoo maassa katselemassa lastausta.
puutarhanhoito
Kuvassa kaksi naista ja mies ovat puutarhan kevättöissä. Naiset seisovat herukkapensaiden vieressä työkalut kädessään, mies kurkistaa omenapuun takaa.
Kuvassa työväki polttaa tervahautaa. Muutama mies seisoo korkean haudan päällä. Polttoa on tullut katsomaan myös joukko vieraita, miehiä, naisia ja lapsia. Savua on joka paikassa.
Keuruu -- Liesjärvi
postinjakelu
polkupyörät
Kuvassa posteljooni Kalle Välkky Liesjärven Paalasesta seisoo ja pitää kiinni polkupyörästään, jonka edessä on iso postisalkku. Siinä näkyy postitorven kuva. Posteljoonilla on yllään valkea kauluspaita, liivi ja koppalakki. Kuva on otettu 1910-luvulla.
metsänhoito
metsänviljely
Kuvassa kymmenkunta metsänistuttajaa seisoo rivissä hakkuuaukealla. Heillä on istutuskuokat kädessään. Joukossa on kaksi naista, joista toinen seisoo miesten rinnalla esiliina yllään ja toinen istuu puunkannolla.
heinänkorjuu
Kuvassa kaksi miestä seisoo heinäpellolla. Heidän vieressään on hevonen heinäharava perässään. Kaksi nuorta poikaa istuu haravakoneen päällä. Taustalla näkyy heinäseipäitä.
nuoret
Kuvassa nuoriso on soutelemassa järven rantaheinikossa. Veneessä on lisäkseen monta polkypyörää. Taustalla näkyy ison talon pihapiiri mäen päällä.
Maatalousväkeä retkellä 1960-1970 -luvun taitteessa
Kuvassa retkeläiset seisovat tuulisella maatilan pihamaalla konehallin vieressä. Miesten mukana on pieni poika ja yksi nainen, jolla on yllään kansallispuku. Takana näkyy maatilan punainen asuinrakennus.
Mennala, Pekka
Moottoripyörä viljasäkkikuormaa vetämässä
viljanviljely
moottoriajoneuvot
kuljetus
Talvisessa kuvassa moottoripyörä vetää vanhaa hevosrekeä, joka on täynnä viljasäkkeä. Kuljettajalla on yllään pitkä palttoo ja karvalakki. Hänen vieressään seisoo mies, jonka takana on avolavakuorma-auto. Taustalla näkyy aittarakennus.