koulut
rehtorit
opettajat
paikannimet
perinteenkeruu
Lappi, Liisa
kirkkorakennukset
Keuruu
puukirkot
puurakennukset
Keuruun vanha kirkko on otettu käyttöön vuonna 1758 ja se viettää 260-vuotisen taipaleensa juhlavuotta vuonna 2018. Kirkko on toiminut museokirkkona 125 vuotta.
Tuominen, Matti
Matti Tuomisen kuvakokoelma, Keuruun museo 2017.
Huttula
isoviha
henkilöhistoria
runot
Lehtonen, Joel
Huttulan talon emäntä Elisabet Carbonarian elämäntarina.
kirkonkylät
Keurusselkä
uitto
metsäkulttuuri
kirkot
tukkilaiset
sillat
rautatiet
uittovälineet
Kuvassa on meneillään tukinuitto Lapinsalmen sillan kupeessa. Taustalla näkyy rautatiesillan lisäksi Keuruun molemmat kirkot sekä talon kattoja ja rannalla pieni rantasauna. Salmessa on tukkilautta, jonka viisi miestä hoitavat kekseillään. Lautan vieressä on kaksi puuvenettä.
henkilökuvat
Pihlajavesi (kunta)
Kuvassa on hirsirakennuksen edessä istumassa Matti Lahti (1848-1940) ja Eeva Lahti (1844-1925). He olivat pihlajavetisen kylävalokuvaaja ja puutyönopettaja Eenok Lahden (1887-1952) vanhemmat. Perhe asui Lahti-nimisessä Lehtomäen talon torpassa. Kuva on otettu 6.4.1913.
Lahti, Eenok
valokuvaajat
suojeluskunnat
Eenok Lahti oli puutyönopettaja ja kyläkuvaaja. Kuvassa hän on suojeluskuntapuvussa. Hän kuului Pihlajaveden suojeluskuntaan ja oli Pihlaisselän pohjoispuolen alueen johtavia henkilöitä. Suojeluskunnan toimintan tapahtui pääasiassa Pihlajaveden Asemankylällä, jossa oli ampumarata ja tilat kokoontumista varten.
Saarinen, Matti
perheet
Kuvassa istuu edessä vasemmalla Matti Lahti (1848-1940), vieressä istumassa vaimo Eeva os. Sälli (1844-1925). Kuvassa takana seisoo heidän aikuisia lapsiaan. Vasemmalla seisoo heidän poikansa puutyönopettaja ja kylävalokuvaaja Eenok Lahti (1887-1952) vieressään sisaret Amalia ja Iina. Kuva on otettu vuonna 1912. Matti ja Eeva Lahden pienviljelijäperheeseen syntyi monta lasta, mutta ainakin kuusi heisä kuoli pieninä, ja heistä kolme jopa saman viikon aikana.
puutyöt
Kuvassa on kaksi miestä puisten huonekalujen ympäröimänä hirsiseinäisessä tuvassa. Esillä on Kotiteollisuusyhdistyksen läntisen piirin veistokoulun töitä maaliskuussa 1928. Opettajana toimi Eenok Lahti (1887-1952). Hän oli myös puutyönopettajana monella Pihlajaveden kouluista ja toimi myös valokuvaajana.
Keuruun Shell-huoltoaseman tulitikkuetiketti
etiketit
huoltamot
tulitikut
keräily
Kuvassa on Shell-huoltamoiden keltainen simpukankuorilogo. Shell-bensiiniä myytiin Keuruun kirkonkylässä jo vuonna 1928. Vuonna 1961 avattiin Jyväskylän tien varteen huoltoasema, josta auto sai paitsi polttoainetta, myös huoltoa. Rakennuksessa sijaitsi myös baari.
Valokuva: Saarimäki, Satu
HS-myymälä Keuruun talouskaupan tulitikkuetiketti
myymälät
Tulitikkuetiketissä on HS-myymälä Keuruun talouskaupan mainos. Myymälä mainostaa olevansa nykyaikainen, edullinen, hyvin varustettu ja aktiivinen. Tulitikut on valmistuttanut Tukkukauppojen oy.
Keuruun varuskunnan kasarmi- ja huoltorakennuksia 1960-luvun lopulla
Keuruu--Valkealahti
varuskunnat
rakennukset
1960-luku
Keuruulla sijaitsi Puolustusvoimain Pioneerirykmentti. Se koulutti vuosittain noin tuhat pioneeri- ja suojelualan varusmiestä. Palkattua henkilöstöä oli 250. Viimeiset alokkaat astuivat palvelukseen tammikuussa 2014 ja Pioneerirykmentti lopetettiin loppuvuonna 2014.
tiet
Valtatie 23
Kesäisessä kuvassa näkyy Lapinsalmen juuri rakennettu silta, jota lähestyy Jyväskylän suunnasta kuorma-auto. Sillan oikealla puolella näkyy rautatie, vanha maantiesilta ja Lapinsalmea. Kuvassa etualalla on myös pieni työmaakoppi aivan tien vieressä.
kioskit
Kurkiniemessä sijainnut Raittikioski mainostaa tulitikkuetiketissä olevansa edullinen elintarvikekioski. Tulitikkulaatikon on valmistanut Finn-match Jyväskylän maalaiskunnasta.
Elintarvikeliike Erkki Päivisen tulitikkuetiketti
elintarvikeliikkeet
Haapamäki
Elintarvikeliike Erkki Päivisen tulitikkuetiketti. Keskon ruoka-, herkku - ja siirtomaatavaraliike sijaitsi Haapamäellä.
hotellit
matkailukohteet
Hotelli Keurusselän tulitikkuetiketti. Ensimmäinen Keuruun lomahotelli aloitti toimintansa vuonna 1949 ja samalla paikalla toimii yhä hotelli Keurusselkä. Keuruulaisittain hotellin lempinimi on vieläkin Lomppari.
Valkolan kauppahuoneen tulitikkuetiketti
kauppahuoneet
Valkolan kauppahuoneella oli Keuruun keskustassa valintamyymälä ja rauta-ja maatalousosasto. Kauppahuone omisti myös myymäläauton.
Lavinkonkylän talouskaupan tulitikkuetiketti
Keuruu--Lavikko
Lavikonkylän talouskaupan tulitikkuetiketissä kerrotaan, että kauppa sijaitsi Isolavikossa. Tulitikut on valmistanut Tukkukauppojen oy.
Keuruun keskustassa sijainneen K-Kauppa Torimarketin tulitikkuetiketti.
liikkeet
Heikki Airaksinen piti kauppaa Keuruun keskustassa Ostola-nimisessä talossa. Samassa paikassa oli kauppaa pitänyt jo hänen isänsä Juho Airaksinen.
Reino Hoikkalan kauppaliike sijaitsi Keuruun keskustassa. Etiketissä mainostetaan, että kaupasta voi ostaa muun muassa ruokaa, siirtomaatavaroita, tekstiilejä sekä kotitalouskoneita ja Homelite-moottorisahoja. Hoikkalan kaupan rakennus on purettu, mutta sen entistä sijaintipaikkaa sanotaan yhä Hoikkalan risteykseksi.
murteet
evankeliumit
jouluperinne
Elli Simolan Keuruun murteelle kääntämä jouluevankeliumin teksti. Evankeliumia on luettu ainakin koululaisten joulukirkossa 1990-luvulla, luultavasti muissakin tapahtumissa.
Simola, Elli
historia
asutushistoria
seurakuntaelämä
kirkkoherrat
elinkeinot
rikokset
Warén, Aksel
Pohjoislahden koulun vaiheita : 1869 - 1888 - 1988
koulurakennukset
kansakoulu
alakoulu
Pohjoislahti
kouluhistoriikit
Opettaja Liisa Saarisen kirjoittama Pohjoislahden ala-asteen satavuotishistoriikki. Teos on alun perin julkaistu monisteena. Valokuvassa Pohjoislahden kansakoulun luokat 3-4 ja osa 5. luokan oppilaista lukuvuonna 1957-58. Oikeassa reunassa historiikin kirjoittaja, opettaja Liisa Saarinen. Kuva on osa historiikin kuvitusta, joka sisältää muitakin koulukuvia eri vuosikymmeniltä.
Saarinen, Liisa
tervateollisuus
tehtaat
1900-luku
teollisuus
Vuolle-Apiala, Niilo
Keuruun keskustassa Melonlahden rannalla toimi tervatehdas 1900- luvun alusta 1960-luvun alkuun saakka. Kuvassa on Niilo Vuolle-Apilalan omistaman Keuruun Terva Oy:n aikaisen tervatehtaan rakennuksia sen toimikauden lopulta. Nykyään tehtaan paikalla on liikuntapuisto.
Kuvaaja tuntematon
tervakauppa
teollisuusalueet
1940-luku
1970-luku
Kartassa on kuvattuna Keuruun Terva Oy:n alue rakennuksineen. Alueen on mitannut vuonna 1942 kartoittaja K. Airikkala ja kartan on täydentänyt vuonna 1971 kartoittaja Aleksi Takanen.
Airikkala, K
Takanen, Aleksi
terva
teollisuusrakennukset
Kuvassa on Keuruun keskustan tuntumassa Melonlahden rannalla sijainnut Keuruun tervatehdas toimintansa kulta-kaudella. Nykyään tehtaan paikalla on Liikuntapuisto.
tiilirakennukset
tornit
kellotornit
Kuvassa on talvisessa maisemassa Keuruun uusi kirkko, jonka tornin kattoa korjataan. Kuva on otettu 30.12.1984.
Varpula Raimo
Keuruulla Karikon kulmassa sijainneen ruoka - ja siirtomaatavaraliike P. Jylhän tulitikkuetiketti. Tulitikut oli valmistanut Porin tulitikkutehdas.
autokauppa
ravintolat
Keuruun autotalon tulitikkuetiketti. Autotalo valmistui Keuruun keskustan tuntumaan Haapamäentien varteen 1966-1967. Autokaupan ja huoltamon lisäksi autotalon yhteydessä toimi myös ravintola Kesti-Ketvele. Keuruun autotalo sijaitsi nykyisen Tervan kauppakeskuksen alueella.
Jaakko Uuranniemi: Keuruun automaailmasta. Keuruun joulu 2013.
Keuruun kauppayhtiö toimi Keuruun keskustassa Klakin kulmassa, nykyisen Pitäjäntuvantien alkupäässä 1940-luvun lopulta. Sekatavarakaupan avasi liikemies Jussi Ruokonen ja se laajeni pieneksi tavarataloksi. Kauppayhtiön pihassa toimi myös kioski.
Tämä on Keuruu. Keuruun matkailulautakunnan julkaisu 1962.
Keuruun kauppayhtiön toimitilat olivat nykyisen Pitäjäntuvantien alussa 1940-luvun lopulta alkaen. Kauppayhtiö oli kuin pieni tavaratalo. Tulitikkuetiketissäkin mainitaan, että liikkeessä oli kangas- ja asuste-, siirtomaa, liha- ja maito, kemikali-, lelu-, ja paperiosastot. Tulitikkurasian on valmistanut Tukkukauppojen oy.
elokuvateatterit
Keuruun kuvanäyttämön tulitikkuetiketti. Kuvanäyttämö rakennettiin elokuvateatteriksi 1960-luvun alussa nykyisen Pitäjäntuvantien varteen.
Haapamäen asemaravintolan tulitikkuetiketti
rautatieliikenne
rautatieasemat
Haapamäen vilkkaalla asemalla sijaitsi asemaravintola, josta ruokaa ja kahvia saivat niin matkustajat kuin junia passaamaan tulleet haapamäkisetkin. Ravintola toimi asemarakennuksessa, kunnes välirauhan aikana vuonna 1940 se siirtyi omaan erilliseen rakennukseensa aseman viereen.
Toiminimi Anna Jaatisen kauppaliike sijaitsi Haapamäen keskustan alueella ns. Valde Niemelän talossa 1920 - 1930-luvuilla. Tulitikkuetiketissä lukee, että ruoka- ja siirtomaatavarakaupasta on aina saatavilla hyvä ja monipuolinen kahvivarasto. Lisäksi liike mainostaa ostavansa munia ja maalaisvoita päivän korkeimpiin hintoihin. Puijo-tulitikkuaskin on valmistanut Osakeyhtiö Savo.
Ilmari Vaissi: Haapamäki 100 vuotta. Keuruu 1987.
Keuruu--Asunta
Asunnalla sijainneen Mikko Tiilikaisen sekatavarakaupan tulitikkuetiketti. Tulitikkuaskissa on ollut trustivapaita Sampo-tulitikkuja, valmistaja Tulitikku oy.
baarit
ravitsemisliikkeet
Keuruun keskustassa sijainneen Männikkö-baarin tulitikkuetiketti.
Keuruun keskustan tuntumassa sijainneen Reino Hoikkalan kaupan tulitikkuetiketti. Liike mainostaa etiketissä olevansa edullinen ostospaikka.
sananlaskut
M a t t i K o l h on ( 17.5.1861-24.2.1937) kokoamaa aineistoa. Sananlaskujen tarkoituksen selvittelyssä ovat avustaneet Voitto V. Kolho, Juho Emil Jokinen, Fiilus Rajalahti, Uuno Kivi-Mannila ja Jussi Honkala.
Honkala, Jussi
Jokinen, Juho Emil
Kivi-Mannila, Uuno
Kolho, Voitto V.
Rajalahti, Fiilus
koulu
lautakunnat
Mustavalkokuvassa on kuvattuna parikymmentä naista ja miestä istumassa koulunpenkeillä. Paripulpetit ovat kahdessa rivissä luokassa, jonka lattia nousee ylöspäin.
kirjastot
Mustavalkokuvassa kaksi naista ja neljä miestä istuu kirjaston tiloissa kokousta pitämässä. Heidän takanaan näkyvät kirjahyllyt ja pihalle avautuvat kaksi ikkunaa.
Yhteiskoulun peruskiven muuraus vappuna 1960
rakentaminen
yhteiskoulut
rakennushankkeet
Mustavalkokuvassa on toistakymmentä henkilöä rakennustyömaalla. Heillä on yllään pitkät taki ja usealla päässään ylioppilaslakki. Yksi henkilöistä on juuri kumartuneena muuraamaan peruskiveä.
Yhteiskoulun opettajain asuntotalon harjannostajaiset 1961
Rainio, Jussi
Niemioja, Laila
Puro, Toivo
Kuvassa harjannostajaisväki on pitkän kahvipöydän ääressä. Rehtori Jussi Rainio pitää tervehdyspuhetta. Muut henkilöt kuvassa ovat vasemmalta lukien: kannatusyhdistyksen johtokunnan varajäsen tri Saara Rönnholm, (Rainio), koulukeskuksen suunnittelija, arkkitehti Laila Niemioja, dipl. ins. J. K. Järviö ja koulun kannatusyhdistyksen pj., kunnanjohtaja Toivo Puro.
Mustavalkokuvassa ryhmä koulun oppilaita ja opettajia seisoo koulun ruokalassa ja kuuntelee kuvan oikeassa laidassa olevan miehen puhetta. Etualalla on kahvikuppeja katettuna pöytään. Kuvan taustalla näkyy abstrakti, koko seinän täyttävä maalaus.
kansalaiskoulu
Värivalokuvassa on kuvattuna rakennustyömaata koulun alakerran valuvaiheessa. Betonilaudoistusta on sikin sokin lattioilla ja perustuksen ulkopuolella. Kuvan taustalla näkyy punatiilinen kansalaiskoulurakennus, mäntymetsää ja halkopinoja.
maatalousnäyttelyt
maatalous
Mustavalkokuvassa näkyy maatalousnäyttelualue, jonka läpi kulkee tie lipputankoriveineen. Ihmisiä on sankoin joukoin tiellä ja muualla alueella, jolla näkyy koneita ja telttoja. Kuvan taustalla on omakotitaloja.
Mustavalkokuvassa näkyy maatalousnäyttelualue, jonka vasemmassa laidassa on kaksi pitkää katosta lehmille. Taustalla näkyy rintamamiestalo ja edustalla ihmisiä kävelemässä alueen läpi halkovalla tiellä.
Mustavalkokuvassa näkyy maatalousnäyttelyalue, jossa Suomen liput liehuvat saloissa, ihmisiä kävelee tiellä ja toiset istuvat penkeillä.
kirjat
Äänitiedosto avautuu painamalla ensin aiheen kohdalla olevaa kaiuttimen kuvaa TAI itse aiheen otsikkoa JA sen jälkeen painamalla sivulle avautuneen mustan vaakapalkin vasemmassa laidassa olevaa pikku NUOLTA, jonka vieressä on aikalaskuri.
Vääriskoski, Orvokki
Tällaista elämä oli - Äänikirjan kuuntelijalle
Viiksihoppa puomissa ja ajan autojuttuja
autot
linja-autot
Airaksinen, Antti
Isoaho, Antti
Pekkala, Kyösti
meijerit
iltamat
synnytys
Pänkäläinen, Erkki
Pänkäläinen, Hillevi
kunnanlääkärit
Hassi, Marjatta
Hintikka, Kirsti-Marja
Karvinen, Antero
Karvinen, Juhani
muistot
juhannus
lapsuus
kesä
pihlajat
Kuoppala, Tauno
lapset (ikäryhmät)
siirtoväki
koulunkäynti
rangaistukset
Tarinapiiri
Mänttä
muistelu
Kuoppala, Liisa
nuoruus
Tiusala-Valkealahti, hyödyn ja ilon kyläkunta
Keuruu -- Tiusala
Keuruu -- Valkealahti
Mannila, Jenny
Siltanen, Kirsti
tietäjät
kansansoittajat
Isokivi, Maire
Lehtomäki, Riitta
ruokakulttuuri
ruokatalous
pontikka
Multia
jumalanpalvelus
joulu
Keuruun vanha kirkko
rautatieläiset
Keuruu -- Riiho
Pihlajavesi -- Karimo
sota-aika
kylät
myllyt
Jukola, Tapani
Kelloniemi, Toivo
Peräinen, Erkki
Viinikka, Aale
Keuruu -- Pohjoislahti
Koskenpää
tervanpoltto
Lahtinen, Kaj
Varjotie, Raimo
Alusvaatteita ja marjoja Haapamäen rouville
käsityöt
marjanpoiminta
palkat
sukat
kutomot
Palva-aho, Aino
Kun Annia kehruulle vaivaistaloon vietiin
Keuruu -- Pohjoisjärvi
kunnalliskodit
vaivaistalot
huutolaiset
lastenkodit
Vierimaa, Aulis
tarinapiiri
Keuruu -- Valkelahti
veturimiehet
tanssipaikat
pula-ajat
4H-kerhot
polkupyörät
säännöstely
elintarvikehuolto
Rapo, Sylvi
Keuruu -- Jukojärvi
Heinäaho, Kerttu
Jukola, Oili
Kansa toimi ja talkoili, luovutti ja piilotti
talkoot
salakauppa
Karttunen, Heikki
talvisota
kotirintama
sotilaat
sankarivainajat
Salonen, Helga
Koulutyttö säilytti kohtalonajan muistot
Keuruu -- Lihjamo
pikkulotat
Harjula, Liisa
asutustoiminta
jatkosota
suvut
Kurki, Risto
häät
Joulunviettoa sodan varjossa Pihlajavedellä
ruokaperinne
kodinhoito
Niemi, Maria
Rantanen, Irja
Valkola, Sinikka
Sotavankeja maatilalla ja lasten ystävinä
sotavangit
Vääriskoski, Juhani
kouluruoka
pukeutuminen
kengät
Koskinen, Kalevi
Nuoret lotat leipoivat, kutoivat ja vartioivat
lotat
ilmavalvonta
muonitus
Aaltio, Aira
Lavaste, Kerttu
Niinilampi, Laura
Virkkunen, Maila
Valkjärvi
Savolainen, Aura
Viipuri
Keuruu -- Kaleton
seurantalot
tanssit
Karjala
karjalaiset
Varpula, Raimo
Kanerva, Erkki