lotat
järjestöt
sota-aika
Oulu
Kestilä
maanpuolustusjärjestöt
muistelu
kokemuskerronta
Lastentarhanopettaja Kerttu Lavaste os. Kortekangas kertoo muistojaan lottatoiminnasta. Ne ovat osa Elina Lahden tekemää haastattelua lottatapahtumassa Keuruulla Haapa­mäen Suojalla 28.4.2019.
Lavaste, Kerttu
Haapamäki (Keuruu)
rautatieläiset
rautatieliikenne
rautatiet
höyryveturit
matkailu
matkailukohteet
1980-luku
Haapamäellä, perinteikkäällä rautatiepaikkakunnalla, tutustut höyryveturiaikaan.
Keuruu
kirkonkylät
keskustat
rakennettu ympäristö
rakennusperintö
rakennukset
kirkkorakennukset
Vanha Keuruu on valtakunnallisesti arvokas rakennettu kulttuuriympäristö Keuruun keskustassa. Alue kertoo rakennuksiensa kautta keuruulaisten elämästä kolmen vuosisadan ajalta.
kotiseutumuseot
kotiseutuyhdistykset
rakennusperinne
museorakennukset
paikallismuseot
Keuruun kotiseutumuseo sijaitsee Keuruun keskustassa aivan Keuruun kirkon vieressä.
Kukkamo, Helena
Granstedt, Theodor
1892
1800-luku
tiilirakennukset
Kippavuori
Laine, Odert
Borg, Elsi
Keuruun seurakunnan neljäs kirkko valmistui Kippavuorelle vuonna 1892.
puistot
sotaveteraanit
muistomerkit
muistolaatat
toinen maailmasota
sodat (tapahtumat)
1939
Keuruun, Pihlajaveden ja Multian miehet lähtivät Keuruun rautatieasemalta sotaan vuonna 1939. Paikalle perustettiin Veteraanipuisto vuonna 2003.
Santtu, Lauri
taiteilijat
taiteilijatalot
Vaula, Martti
Keuruun vanhan kirkon takana sijaitsevan Santun talon historiaa.
puurakentaminen
1700-luku
Hakola, Antti
Tilén, Johan
Keuruun vanha kirkko Lapinsalmen rannalla on Keuruun seurakunnan kolmas kirkko. Se on rakennettu vuosina 1756-1759. Rakennusmestarina toimi Antti Hakola Ala-Härmästä. Se on vanhin Keski-Suomen kirkoista.
1900-luku
virkamiehet
taidenäyttelyt
Punnosen talo sijaitsee Keuruun vanhan kirkon vieressä. Se edustaa 1900-luvun alun virkamieskotia.
Keurusselkä
kirkkoveneet
käsityöläiset
Mäkinen, Aarne
veneet
vesiliikenne
onnettomuudet
Durchman, Niklas
Kolho (Mänttä-Vilppula)
sepät (ammatit)
papit
seurakuntalaiset
Tekstissä kerrotaan kirkkovenematkoista 1800-luvulla Kolhon ja Keuruun välillä. Kolhon Ylä-Kaukasen ranta oli myös tärkeä kauppapaikka. Elokuussa 1845 kirkkoveneonnettomuus järkytti kirkkokansaa.
Lintula, Paavo
laivat
risteilyalukset
vesistöt
Serlachius, G. A.
Mänttä-Vilppula
henkilöliikenne
tavaraliikenne
Vuonna 1986 valmistunut M/S Elias Lönnrot tekee kesäisin risteilyjä Keurusselällä. Sen esikuva on vuodesta 1890 vesistöllä seilannut siipirataslaiva Elias Lönnrot.
Pekanniemi - Olavi Paavolaisen kesähuvila
Paavolainen, Olavi
Niemioja, Laila
1940-luku
huvilat
vapaa-ajan asunnot
kirjailijat
Olavi Paavolaisen kesähuvila Pekanniemi on sisustettu ajan tyylin mukaan ja puutarhassa näkyy yhä Paavolaisen kädenjälki.
rautatieasemat
kulttuuriympäristö
Granholm, Bruno
Keuruun rautatieasema avattiin vuonna 1897 ja sen on suunnitellut Bruno Granholm . Nykyään rakennus on yksityiskäytössä.
Kotiseudun vuoret - muistot vievät Vuorelaan
Jukojärvi (Keuruu)
Vuorela, Einari
Löytänä, Kalle
muistot
lapsuus
perhesuhteet
sisarukset
runoilijat
Soinne-Vuorela, Laura
Nurmela, Eino
taidemaalarit
1930-luku
kirjailijakodit
Mantela, Iita
Lapsuuden muistot, hetket runoilijan seurassa ja rakkaan kotiseudun maisemat piirtyvät elävinä mieleen, kun Pirkko Mäntysaari (os. Vuorela) muistelee synnyinseutuaan, perhettään ja setäänsä, runoilija Einari Vuorelaa.
Pirkko Mäntysaari (os. Vuorela)
Soile Lähdeaho
Kivelän Oton mailla – eräs aikakausi päätökseen
1970-luku
vuokra-asunnot
leikit
Kivelä
kerrostalot
asuinalueet
Keuruun Kivelässä Otonkaarteella sijainnut vuokratalo toi 1970-luvulla lapsia yhteen.
Lähdeaho, Soile
pajat
työvälineet
muistelmat
Kirjoittaja kuvaa pajarakennusta ja siellä tehtyjä töitä ja työkaluja lapsuudessaan Keuruun Jukojärvellä. Tarina on alun perin julkaistu Kaiun korva -lehden numerossa 32 (2012).
Ilomäki, Tuomo
Kaiun korva : Jukojärven kylälehti. Nro 32 : toukokuu 2012. Ilomäki Tuomo, Kuin valkeat käärmeet. Espoo : Tuomo Ilomäki, 2013.
Teksti on julkaistu oikeudenhaltijan luvalla.
retket
maisema
Multia
Kirjoittaja kuvaa osallistumistaan Vuorela-vaellukselle ja sen reittiä Multialta Keuruun Jukojärvelle Einari Vuorelan kirjailijakotiin kesäkuussa 2011. Tarina on alun perin julkaistu Kaiun korva -lehden numerossa 31 (2011).
Kaiun korva : Jukojärven kylälehti. Nro 31 : joulukuu 2011. Ilomäki Tuomo, Kuin valkeat käärmeet. Espoo : Tuomo Ilomäki, 2013.
ruokatalous
voi
tavat (tapakulttuuri)
Keuruu -- Jukojärvi
Kirjoittaja kuvaa ruokatapoja lapsuudessaan Keuruun Jukojärven Mantelassa. Tarina on alun perin julkaistu Kaiun korva -lehden numerossa 26 (2009).
Kaiun korva : Jukojärven kylälehti. Nro 26 : toukokuu 2009. Ilomäki Tuomo, Kuin valkeat käärmeet. Espoo : Tuomo Ilomäki, 2013.
karjanhoito
lehmät
suomenkarja
lampaanhoito
porsaat
maatalousrakennukset
Kirjoittaja kuvaa navettarakennuksen asukkaita ja toimia lapsuudessaan Keuruun Jukojärvellä. Tarina on alun perin julkaistu Kaiun korva -lehden numerossa 20 (2007).
Kaiun korva : Jukojärven kylälehti. Nro 20 : toukokuu 2007. Ilomäki Tuomo, Kuin valkeat käärmeet. Espoo : Tuomo Ilomäki, 2013.
kalastus
katiskakalastus
verkkokalastus
Kirjoittaja kuvaa katiskojen ja verkkojen kokemista isän kanssa lapsuudessaan Keuruun Jukojärvellä. Tarina on alun perin julkaistu Kaiun korva -lehden numerossa 18 (2006).
Kaiun korva : Jukojärven kylälehti. Nro 18 : syyskuu 2006. Ilomäki Tuomo, Kuin valkeat käärmeet. Espoo : Tuomo Ilomäki, 2013.
Pyramidi, Korsukylä ja ilmiöitä jälleenrakennuskaudelta
rautatievirkamiehet
jälleenrakentaminen
asuminen
asunnot
Lehtinen, Väinö. E
kunnallistekniikka
omakotitalot
1950-luku
Keuruun kansalaisopiston Haapamäen muistelupiiri muisteli syykaudella 2020 asumista jälleenrakennuskaudella. Haapamäen risteysasema eli sodan jälkeen kultakauttaan. Rautatieläispaikkakuntaa vaivasi kuitenkin vakava asuntopula.
Vuorela
joulu
joululahjat
jouluperinne
Pirkko Mäntysaari (o.s. Vuorela) muistelee ensimmäistä joululahjaansa Keuruun Jukojärvellä Vuorelassa. Hänen isänsä oli runoilija Einari Vuorelan nuorin veli Viljo Henrik Vuorela.
Pirkko Mäntysaari (o.s. Vuorela)
tulipalot
Pirkko Mäntysaari muistelee Vuorelan päärakennuksen tulipaloa v. 1934. Hänen isänsä oli runoilija Einari Vuorelan nuorin veli Viljo Henrik Vuorela.
vaateteollisuus
teollisuus
tehtaat
yritykset
Uitto, Pentti
Usvamaa, Martti
Stockhaus, Lars
Mikkonen, Reino
ompelijat
Ruotsalainen farkkutehdas Oy Stockhaus Ab perustetaan Keuruulle 1970-luvulla, joka oli vahvaa kasvun aikaa Keurusseudulla.
Keuruun kaupunginkirjasto
Suur-Keuruun Sanomat 21.6.1973 Suur-Keuruun Sanomat 3.8.1973 Suur-Keuruun Sanomat 27.9.1973 Suur-Keuruun Sanomat 10.11.1973 Suur-Keuruun Sanomat 13.11.1973 Suur-Keuruun Sanomat 22.12.1973
perinne
ruokaperinne
siivous
maalaistalot
Lyyli Pekkala kertoo muistojaan joulunvietosta entisajan Keuruulla. Pekkala piti esitelmänsä Keuruun Marttojen pikkujouluissa Keuruulla pappilassa 11.12.1978.
Pekkala, Lyyli
Sodasta, sadosta, säännöstelystä ja talkoista
säännöstely
talkoot
elintarvikkeet
maatilat
sadonkorjuu
marjanpoiminta
kansanhuolto
Haapamäen muistelupiiriläiset muistelevat sota-ajan säännöstelyä ja rautatieläiskylän elämää silloin, kun kaikesta oli pulaa.
kauppa
kauppiaat
osuusliikkeet
kylät
Tekstissä kerrotaan muistoja Asunnan, Ampialan ja Huttulan kylien osuustoiminnallisista kauppaliikkeistä. Teksti on koottu Asunnan-Ampialan-Huttulan perinnepiirin muisteluista.
kyläkaupat
Ampiala, Ludwig
tervatehtaat
Tekstissä kerrotaan muistoja Asunnan, Ampialan ja Huttulan kylien yksityisistä kauppaliikkeistä. Teksti on koottu Asunnan-Ampialan-Huttulan perinnepiirin muisteluista.
kulkukauppiaat
kulkukauppa
Tekstissä kerrotaan muistoja Asunnan, Ampialan ja Huttulan kylillä kiertäneistä kulkukauppiaista. Teksti on koottu Asunnan-Ampialan-Huttulan perinnepiirin muisteluista.
juhlat
iltamat
juhlapaikat
Sarkkila, Ilmari
näytelmät
kansansoittajat
Tekstissä kerrotaan muistoja Asunnan, Ampialan ja Huttulan kylillä järjestetyistä juhlista ja iltamista. Teksti on koottu Asunnan-Ampialan-Huttulan perinnepiirin muisteluista.
urheilukilpailut
hiihto
yleisurheilu
soutu
kilpapyöräily
työväenyhdistykset
suojeluskunnat
Tekstissä kerrotaan Asunnan, Ampialan ja Huttulan kylillä järjestetyistä kilpailuista ja näyttelyistä. Teksti on koottu Asunnan-Ampialan-Huttulan perinnepiirin muisteluista.
järjestötoiminta
maatalous
karjatalous
kurssit
ruoanvalmistus
maatalouskoneet
Tekstissä kerrotaan Asunnan, Ampialan ja Huttulan kylien pienviljelijäyhdistyksestä, sonniyhdistyksestä ja maatalouteen liittyvistä kursseista. Teksti on koottu Asunnan-Ampialan-Huttulan perinnepiirin muisteluista.
kilpailut
ratsastus
ammunta
hevonen
Tekstissä kerrotaan suojeluskunnan kyläosaston toiminnasta Ampialan, Asunnan ja Huttulan kylillä Keuruulla. Teksti on koottu Asunnan-Ampialan-Huttulan perinnepiirin muisteluista.
Työväenyhdistykset Asunnalla, Ampialassa ja Huttulassa
työväentalot
urheilu- ja liikuntaseurat
Teksti kertoo Asunnan, Ampialan ja Huttulan työväenyhdistysten toiminnan pääpiirteitä Keuruulla 1900-luvun alkuvuosikymmeniltä alkaen. Teksti on koottu Asunnan-Ampialan-Huttulan perinnepiirin muisteluista.
Millaista oli käydä koulua Keuruun yhteiskoulussa 1945–1950
yhteiskoulut
koulut
opettajat
oppiaineet
oppilaat
Rainio, Jussi
Hirvenlahti, Toini
Jalonen, Lyyli
ulkoleikit
Eila Kelloniemi kertoo, millaista oli olla oppilaana Keuruun Yhteiskoulussa vuosina 1945 - 1950.
Kelloniemi, Eila
Ensimmäisen tarina. Keuruun kirjastorakennus 20 vuotta.
kirjastot
kirjastorakennukset
1990-luku
rakennushankkeet
Hyvämäki, Eero
Keuruun kirjastorakennus ihastuttaa kävijöitä kauniilla, ajattomalla arkkitehtuurillaan Tarhian maisemissa. Ensimmäistä Keuruun kirjastorakennusta odotettiin kuitenkin kauan. Teksti on koottu Keuruun kirjastorakennuksen juhlavuonna 2019 näyttelyä varten, joka oli esillä kirjastossa marras-joulukuussa 2019.
Rokkonen, Hanne
Liukon Liukas - kirkkoveneen monipolvinen tarina
Kuorevesi
kyläyhteisöt
Hillevi Pänkäläisen artikkeli kertoo kirkkovene Liukon Liukkaan vaiheista. Se on toinen tähän päivään säilyneistä Keuruulla 1800-luvulla käytetyistä kirkkoveneistä.
Pänkäläinen, Hillevi
Kolho (Mänttä-Vippula)
järvet
vesikulkuneuvot
Teksti kertoo Keurusselän kirkkovenekulttuurista ja viimeisistä kirkkoveneistä. Kuvituskuvana on 1900-luvun alun postikortti Raimo Varpulan kokoelmista. Värillisen postikortin kuvassa on kirkkoväkeä saapumassa veneellä pappilan rantaan Keuruulla.
Kolho, Lauri
Ristejä ja polveilevia viivoja. Keuruulaiset lapaset.
lapaset
kintaat
käsityö (toiminta)
kirjoneuleet
Jokinen, Iina
käsityömallit
asusteet
neulonta
Haapamäki
Ilmonen, Eeva
Tekstissä kerrotaan perinteisistä keuruulaisista lapasmalleista. Kuvituskuva on otettu julkaisusta Lapasia ja sormikkaita museon kätköistä.
purot
Kaijanpuro
Kirjoittaja kuvaa lapsuutensa maisemissa Keuruun Jukojärvellä virrannutta Kaijanpuroa ja sen ympäristön maisemia sekä puroon liittyneitä leikkejä ja töitä. Tarina on alun perin julkaistu Kaiun korva -lehden numerossa 17 (2006).
Kaiun korva : Jukojärven kylälehti. Nro 17 : toukokuu 2006. Ilomäki Tuomo, Kuin valkeat käärmeet. Espoo : Tuomo Ilomäki, 2013.
liikuntaharrastus
Jämsä
Espoo
Jukojärven Veikot
Jämsän Kisailijat
Viherlaakson Veikot
Kirjoittaja kertoo liikuntaharrastuksestaan ja toiminnastaan urheiluseuroissa lapsuutensa Jukojärvellä, kouluaikoina Jämsässä ja aikuisena Espoossa. Tarina on alun perin julkaistu Kaiun korva -lehden numerossa 16 (2005).
Kaiun korva : Jukojärven kylälehti. Nro 16 : joulukuu 2005. Ilomäki Tuomo, Kuin valkeat käärmeet. Espoo : Tuomo Ilomäki, 2013.
kirjallisuustapahtumat
2000-luku
Keuruun taiteilijaseura
Kirjoittaja kertoo vierailustaan Keuruulle ja Multialle heinäkuussa 2005 ja osallistumisestaan Vuorelan kirjailijakodissa Jukojärvellä järjestettyyn Kuvan ja runon piknikkiin. Tarina on alun perin julkaistu Kaiun korva -lehden numerossa 15 (2005).
Kaiun korva : Jukojärven kylälehti. Nro 15 : syyskuu 2005. Ilomäki Tuomo, Kuin valkeat käärmeet. Espoo : Tuomo Ilomäki, 2013.
Jukojärvi
inkeriläiset
pommikoneet
Kirjoittaja kertoo muistoja varhaislapsuudestaan sota-ajalta, Jukojärven inkeriläispakolaisista sekä ilmavoimien pommikoneen pakkolaskusta Jukojärven Vattuselälle talvella 1947. Tarina on alun perin julkaistu Kaiun korva -lehden numerossa 14 (2005).
Kaiun korva : Jukojärven kylälehti. Nro 14 : toukokuu 2005. Ilomäki Tuomo, Kuin valkeat käärmeet. Espoo : Tuomo Ilomäki, 2013.
vuodenkierto
Kirjoittaja kertoo ruoista ja niiden vuodenkierrosta lapsuudenkodissaan Jukojärven Mantelassa 1940-luvun lopulla. Tarina on alun perin julkaistu Kaiun korva -lehden numerossa 13 (2004).
Kaiun korva : Jukojärven kylälehti. Nro 13 : joulukuu 2004. Ilomäki Tuomo, Kuin valkeat käärmeet. Espoo : Tuomo Ilomäki, 2013.
pyöräily
Kirjoittaja kertoo kesämatkastaan Keuruulle ja pyöräretkestä Jukojärvelle heinäkuussa 2004. Tarina on alun perin julkaistu Kaiun korva -lehden numerossa 12 (2004).
Kaiun korva : Jukojärven kylälehti. Nro 12 : syyskuu 2004. Ilomäki Tuomo, Kuin valkeat käärmeet. Espoo : Tuomo Ilomäki, 2013.
tervanpoltto
terva
Tekstissä kerrotaan tervatehtaista, tervan poltosta ja myynnistä. Teksti on koottu Asunnan-Ampialan-Huttulan perinnepiirin muisteluista.
sahat
myllyt
Tekstissä kerrotaan sahojen ja myllyjen toiminnasta. Teksti on koottu Asunnan-Ampialan-Huttulan perinnepiirin muisteluista.
kotieläimet
kotieläinhoito
sika
vuohenhoito
kana
Tekstissä kerrotaan kotieläinten hoidosta maalaistaloissa. Teksti on koottu Asunnan-Ampialan-Huttulan perinnepiirin muisteluista.
hapattaminen
suolaaminen
Teksti kertoo kalastamisesta ja kalan ruoaksi valmistamisesta hapattamalla ja suolaamalla. Teksti on koottu Asunnan-Ampialan-Huttulan perinnepiirin muisteluista.
metsästys
hirvi
ansat
kanalinnut
turkiseläimet
Tekstissä kerrotaan hirvien, metsäkanalintujen ja turkiseläinten metsästyksestä 1900-luvun alkupuolella. Teksti on koottu Asunnan-Ampialan-Huttulan perinnepiirin muisteluista.
salametsästys
Ampiala
Tekstissä kerrotaan salametsästyksestä 1950-luvulla. Teksti on koottu Asunnan-Ampialan-Huttulan perinnepiirin muisteluista.
Halla-Otto
kaskut
tarinat
Tekstissä kerrotaan muun muassa miten Halla-Otto pääsi avannosta. Teksti on koottu Asunnan-Ampialan-Huttulan perinnepiirin muisteluista.
Halla-Viine
työ
puutyöt
Ampiala, Yrjö
Teksti kertoo muun muassa Halla-Viinen luokin teosta. Teksti on koottu Asunnan-Ampialan-Huttulan perinnepiirin muisteluista.
Asunta, Erkki
Asunta
Tekstissä kerrotaan muun muassa Asunnan Erkin matkasta kansanhuoltoon rukkastenostolupaa hakemaan. Teksti on koottu Asunnan-Ampialan-Huttulan perinnepiirin muisteluista.
paikallishistoria (historia)
rintamakarkuruus
Teksitissä kerrotaan muun muassa Ampialan renkipojan joulukirkkomatkasta ja sota-ajan piilopirteistä. Teksti on koottu Asunnan-Ampialan-Huttulan perinnepiirin muisteluista.
metsästyskoirat
uskomukset
Tekstissä kerrotaan juttuja metsästyksestä, koirista ja metsästykseen liittyvistä uskomuksista. Teksti on koottu Asunnan-Ampialan-Huttulan perinnepiirin muisteluista.
huumori
Tekstissä kerrotaan humoristisia juttuja, muun muassa riiuureissuista. Teksti on koottu Asunnan-Ampialan-Huttulan perinnepiirin muisteluista.
Särkkä, Helmi
Tekstissä kerrotaan muistoja Asunnan koulun opettajista ja koulunkäynistä 1900-luvulla. Teksti on koottu Asunnan-Ampialan-Huttulan perinnepiirin muisteluista.
Ampiala, Kasper
kepposet
Teksti kertoo Ampialan veljesten kepposista 1900-luvulta. Teksti on koottu Asunnan-Ampialan-Huttulan perinnepiirin muisteluista.
sisävesiliikenne
Jorma Tuomi-Nikulan siipirataslaiva Elias Lönnrotia koskeva aineisto on kertynyt arkistonmuodostajan haltuun, koska hän on uuden, vuonna 1986 liikennöintinsä aloittaneen siipirataslaiva Elias Lönnrot -hankkeen isä Keuruulla ja kerännyt aktiivisesti aiheeseen liittyvää materiaalia. Siipirataslaiva Elias Lönnrotia koskevat aineistot kertovat historiaa vuosina 1890-1923 Keurusselällä liikennöineestä Elias Lönnrotista ja 1986 liikennöintinsä aloittaneesta uudesta siipirataslaiva Elias Lönnrotista. Aineistoon kuuluu mm. valokuvia, lehtileikkeitä, mainoksia, laivan piirustuksia. Jorma Tuomi-Nikula on itse koonnut ja järjestänyt arkiston. Aineistojen järjestämisperiaatteena on ollut aihe- ja aikajärjestys.
Tuomi-Nikula, Jorma
Arkisto sisältää kopion Svante Kankaan kirjoittamista muistelmista suvustaan ja Klakin torpasta. Arkistoaineisto sijaitsee yhdessä säilytysyksikössä.
Kangas, Svante
Heinäsalon pienviljelijäyhdistys ry:n arkisto
pienviljelijät
maanviljelijät
Arkisto sisältää Heinäsalon pienviljelijäyhdistyksen säännöt, perustamisasiakirjoja, pöytäkirjoja, toimintasuunnitelmia ja toimintakertomuksia vuosilta 1954 – 1983
Kääriäinen , Arvi
toimittajat
leikekirjat
leikekokoelmat
toimitusjohtajat
Osuusliike Keski-Suomi
Kansan lehti
harrastajanäyttelijät
Arkisto sisältää Arvi Kääriäisen keräämät kaksi leikekirjaa. Ne sisältävät Kansan lehden Keurusseutua koskevia lehtileikkeitä vuosilta 1960–1964. Arvi Kääriäinen (31.10.1904 Iisalmi-31.3.1966 Keuruu) oli Osuusliike Keski-Suomen toimitusjohtaja Keuruulla vuosina 1953–1962. Hän oli myös Keuruun työväenyhdistyksen jäsen, Keuruun Sos. dem. kunnallisjärjestön puheenjohtaja, Keuruun Rotary-klubin perustajajäsen. Hän oli Kansan lehden Keuruun kirjeenvaihtaja ja keräsi leikkeitä lehden Keurusseutua käsittelevistä jutuista. Kääriäinen oli harrastajanäyttelijä ennen kauppa-alan uraa. Teatteritoiminta säilyi harrastuksena ja hän oli Keuruulla tunnettu kulttuurivaikuttaja. Mm. ohjasi ja näytteli Keuruun Työväen Näyttämöllä. Kirjoitti useita näytelmiä ja julkaisi useita artikkeleita osuustoiminnallisissa yms. julkaisuissa.
Kääriäinen, Arvi
pappilat
Mustavalkoisessa postikorttikuvassa on vasemmalla Keuruun vanha pappila. Kuvassa oikealla näkyvät Keuruun kirkko ja Keuruun vanha kirkko. Oikealla edessä on laituri kirkkoveneitä ja laivoja varten. Kortissa on etupuolella teksti KEURU ja käsin kirjoitettuna terveiset: Meitä on kolme tyttöä täällä lintujen keskellä laulamassa Alli Aina ja Hilta.
Kuvaaja tuntematon
Isak Julinin kustannusliike ja kirjakauppa, Tampere
Keuruun kunnansairaalan hoitajia toimenpidehuoneessa
sairaalat
sairaanhoitajat
sairaanhoito
terveydenhoito
terveydenhuoltohenkilöstö
työvaatteet
päähineet
esiliinat
Ahoranta, Liisa
Mustavalkoisessa valokuvassa on Keuruun kunnansairaalan kolme hoitajaa toimenpidehuoneessa. Yksi hoitajista rokottaa juuri toista hoitajaa käsivarteen. Kuvasta on tunnistettu kuvassa vasemmalla Liisa Ahoranta. Keuruun kunnansairaala toimi kuvan rakennuksessa vuosina 1922-1959.
sairaalarakennukset
talvi
terveydenhuolto
terveydenhuoltolaitokset
terveyskeskukset
Värivalokuvassa on Keuruun vuonna 1959 valmistunut kunnansairaala talvisena pakkaspäivänä. Samalla paikalla, laajennetuissa tiloissa, toimii Keuruun terveyasema nykyäänkin.
Hoitajia Keuruun uuden kunnansairaalan edessä
apuhoitajat
Jantunen, Arma
Mustavalkoisessa valokuvassa seisoo kaksi naista sairaalan työvaatteissa. Taustalla näkyy rakennuksen seinää ja ikkunoita. Valokuvassa oikealla on Arma Jantunen. Kuvassa näkyvä Keuruun uusi kunnan sairaala otettiin käyttöön vuonna 1959.
Hoitajia Keuruun kunnansairaalan pihalla
Mustavalkoisessa valokuvassa seisoo Keuruun kunnansairaalan pihalla viisi naista sairaalan työvaatteissa. Taustalla näkyy sairaala-alueen puisia rakennuksia. Keuruun kunnansairaala toimi kuvauspaikalla vuosina 1922 - 1959. Kuva on otettu vuonna 1955.
hoitohenkilöstö
Mustavalkoisessa valokuvassa on neljä Keuruun kunnansairaalan työntekijää työvaatteissaan sairaalan kuistin edustalla. Kuva on otettu vuonna 1955. Vasemmalta oikealle henkilöiden työtehtävät Keuruun kunnansairaalassa olivat: kaksi apuhoitajaa, emäntä ja sairaanhoitaja. Keuruun kunnansairaala toimi valokuvan ottopaikalla vuosina 1922 - 1959.
lääkärit
terveydenhoitohenkilökunta
Ojanen, Reino
Kansanaho, Annikki
Mustavalkoisessa valokuvassa on Keuruun kunnansairaalan henkilökuntaa seisomassa sairaalan pihassa työvaatteissaan. Taustalla näkyy sairaalan ulkorakennuksia. Kuva on otettu vuonna 1954. Vasemmalta oikealle henkilöt ovat lääkäri Reino Ojanen, Arma Jantunen, Annikki Kansanaho ja tunnistamaton henkilö. Keuruun kunnansairaala toimi valokuvan ottopaikalla vuosina 1922-1959.
Mustavalkoisessa valokuvassa seisoo Keuruun kunnansairaalan henkilökuntaa sairaalarakennuksen seinän vieressä. Kuvassa on viisi naista, joista neljällä on sairaalan työasu päällään. Kuva on otettu vuonna 1955. Keuruun kunnansairaala sijaitsi kuvassa näkyvässä rakennuksessa vuosina 1922-1959. Rakennus on purettu.
Lampinen, Sirkka-Liisa
puurakennukset
Mustavalkoisessa valokuvassa on puinen huvilamainen puurakennus, Keuruun vanha kunnansairaala. Kuvassa edessä seisoo neljä sairaanhoitajaa työasuissan. Kuva on otettu vuonna 1958, vasemmalla Sirkka-Liisa Lampinen, oikealla Arma Jantunen. Keuruun kunnansairaala toimi kuvan rakennuksessa vuosina 1922 - 1959.
Mustavalkoisessa valokuvassa näkyy vasemmalla Keuruun kunnansairaalan puista kuistia. Kesäisessä kuvassa kävelee tiellä sairaalan pihassa kaksi sairaanhoitajaa työasuissaan. Edenpänä seisoo kaksi muuta sairaanhoitajaa. Valokuva on otettu vuonna 1955. Keuruun kunnansairaala aloitti toimintansa kuvan rakennuksessa vuonna 1922. Se toimi paikalla vuoteen 1959 saakka. Rakennukset on sen jälkeen purettu. Kunnansairaala aloitti toimintansa Keuruulla vuonna 1889. Kuvassa oikealla seisoo Arma Jantunen ja edessä toinen vasemmalta on Sirkka-Liisa Lampinen.
Talkoot Keuruun yhteiskoulun tontilla maaliskuussa 1960
koulurakennukset
lumityöt
1960-luku
Värivalokuvassa on ihmisiä lapioimassa lunta Keuruun yhteiskoulun tontilla maaliskuussa 1960. Tarkoitus on päästä mahdollisimman nopeasti rakentamaan uutta koulua. Keuruun yhteiskoulua alettiin rakentaa keväällä 1960. Se valmistui vuonna 1961.
Rainio, Jussi, kuvaaja
Sisäkuva Keuruun yhteiskoulusta rakennusajalta
rakentaminen
interiöörit
Värivalokuvassa on Keuruun yhteiskoulun rakenteilla oleva koulun sali. Salin lattialla on puutavaraa. Salissa seisoo lapsi katsomassa kohti ikkunoita. Keuruun yhteiskoulua alettiin rakentaa keväällä 1960. Koulu valmistui vuonna 1961.
rakennustyömaat
Mustavalkoisessa valokuvassa on kuvattu Keuruun yhteiskoulun rakennustyömaata sen valuvaiheessa. Kuvassa näkyy puisia valurakenteita. Kuvassa takana näkyy kirkonkylän kansakoulu eli puukoulu. Keuruun yhteiskoulua alettiin rakentamaan keväällä 1960. Se valmistui vuonna 1961.
Värivalokuvassa on Keuruun yhteiskoulun rakennustyömaata sen alkuvaiheessa. Kuvassa näkyy puisia tukirakenteita ja muurattuja tiilirakenteita. Etualalla on kuljetuskärryt. Keuruun yhteiskoulua alettiin rakentaa keväällä 1960. Koulu otettiin käyttöön vuonna 1961.
Mustavalkoisessa valokuvassa on kuvattu Keuruun yhteiskoulun tonttia talvella. Kuvassa on paljon mäntyjä ja kuvassa takana näkyy talo. Edessä olevan männyn ympärillä on lautoja. Keuruun yhteiskoulua alettiin rakentaa vuonna 1960. Koulu valmistui vuonna 1961.
puut (kasvit)
Mustavalkoisessa valokuvassa on kuvattu Keuruun yhteiskoulun tontti talvella. Tontilla kasvaa paljon mäntyjä. Puiden ympärillä on lautoja. Keskellä kuvaa seisoo lapsi katselemassa ylös kohti puiden latvoja. Keuruun yhteiskoulun rakentaminen alkoi keväällä 1960. Koulu otettiin käyttöön alkuvuonna 1961.
Lumenluontia Keuruun yhteiskoulun tontilla
kokoontumiset
Värivalokuvassa on iso joukko Keuruun yhteiskoulun oppilaita ja opettajia tulevan yhteiskoulun tontilla luomassa lunta. Tarkoituksena on päästä mahdollisimman nopeasti rakentamaan tontille uutta koulua. Kuva on otettu maaliskuussa 1960. Uusi koulurakennus valmistui kevätlukukauden alkaessa vuonna 1961.
sadut
suomenkielinen kirjallisuus
lastenkirjallisuus
peikot
prinsessat
suutarit (ammatit)
jättiläiset
Soinne, Laura
Digitoidun version julkaisuun Keuruun Veräjä-verkkopalvelussa on saatu lupa Laura Sointeen oikeudenhaltijalta.
Mustavalkoisessa valokuvassa on mäntyjen keskellä Keuruun Yhteiskoulun ensimmäinen toimitila. Kaksikerroksinen vaaleaksi rapattu tiilirakennus oli alun perin rakennettu armeijan kaasu- ja taisteluvälinevarikoksi 1930-luvulla. Yhteiskoulu aloitti toiminnan tilassa syksyllä 1945. Kun koulun pihassa oli rautalankoja ja ikkunoissa kaltereita, taloa alettiin pian nimittää Nuorisovankilaksi. Koulu siirtyi ahtaista tiloista uuteen yhteiskoulurakennukseen vuonna 1961. Sen jälkeen rakennuksessa toimi automaattinen puhelinkeskus. Taloa alettiin nimittää Teletaloksi.
pankit
pankkiala
tapaamiset
hirsirakennukset
Mustavalkoisessa valokuvassa on iso joukko väkeä Keuruun Kansallispirtin portailla talvipäivänä. Hirsirakennuksen seinässä on kyltti Keuruun kunnan säästöpankki. Keuruun Kansallispirtti valmistui vuonna 1910. Keuruun kunnan säästöpankki toimi rakennuksissa vuosina 1914-1925. Kuvasta on tunnistettu edessä äärimmäisenä oikealla seisova Kaarlo Härmä ja edessä keskellä seisova kunnankätilönä Keuruulla toiminut Aini Härmä.
Matti Hietala, kuvaaja
Keuruun Säästöpankin perustamisesta 90 vuotta
Keuruun Säästöpankki
historiikit
Jussi Rainion kirjoittama Keuruun Säästöpankin historiikki kertoo pankin toiminnasta Keurusseudulla vuosina 1899-1989.
Keuruun Säästöpankin henkilökuntaa 1930-luvun alussa
työntekijät
henkilöstö
toimistot
toimitilat
Kotiranta, Frans
Lamminheimo, Aarne
Mustavalkoisessa valokuvassa on Keuruun Säästöpankin henkilöstöä työpöydän ympärillä pankin toimistossa. Kuva on ilmeisesti 1930-luvun alusta. Kuvassa on vasemmalta oikealle Frans Kotiranta, F.V. Tuomisto ja Aarne Lamminheimo. Pastori Frans Kotiranta (1883-1960) oli Keuruun Säästöpankin hallituksen puheenjohtaja vuosina 1925-1932. Aarne Lamminheimo oli Keuruun Säästöpankin toimitusjohtaja vuosina 1925-1943.
Matilainen, Arvi
kirkonkylä
Tarhia
Loilonharju
Mustavalkoisessa maisemakuvassa näkyy Keuruun vanha kirkko, Keuruun uusi kirkko ja kirkonkylän rakennuksia Tarhian yli Kivelästä päin kuvattuna. Kuva oikeassa reunassa näkyy Loilonharju. Rannassa harjun kohdalla on sauna sekä vene- ja uimakoppeja. Kivelän rantaan aidan viereen on vedetty vene. Kuva on ilmeisesti 1900-luvun alusta. Keskellä kuvaa olevat rakennukset ovat Klakin talon rakennuksia nykyisen Pitäjäntuvantien paikkeilla.
kaunokirjallisuus
romaanit
aviottomat lapset
köyhyys
ystävyys
rakkaus
kehitysromaanit
minäkertoja
nuoret aikuiset
rakkausromaanit
vanhempi-lapsisuhde
mustasukkaisuus
seurustelu
sillat
Lapinsalmi
postikortit
Mustavalkoisessa postikorttikuvassa näkyy Keuruun uusi ja vanha kirkko puiden keskellä. Niiden etupuolella on iso puinen rakennus, jossa sijaitsi muun muassa postitoimisto. Rautatiesillan takana näkyy Liljala eli Punnosen talo. Etualalla on puinen Lapinsalmen silta. Kuvan etuosassa on peltoa. Lähettäjä on kirjoittanut kortin etupuolelle tekstin: Tässä näet sen rakkaan kotipitäjän kirkonkylän. Kaunista on täälläkin vai mitä arvelet? Kortti on kulkenut postitse vuonna 1913.
Pihlajavesi (kunta)
Pihlajaveden Säästöpankki
Mustavalkoisessa valokuvassa on Pihlajaveden Säästöpankin moderni kaksikerroksinen toimirakennus. Se rakennettiin vuonna 1966. Rakennuksen suunnitteli arkkitehti Pekka Rajala. Samassa rakennuksessa on myös Postin konttori.
70 vuotta säästöpankkitoimintaa Pihlajavedellä
Tekstissä käydään läpi vuonna 1914 perustetun Pihlajaveden Säästöpankin historiaa.
Kokinmäki, Pentti
isättömyys
vaivaistalot
tytöt
sukulaiset
sosiaaliset suhteet
kirjeet
salaisuudet
kirjeromaanit
suomenkielinen kaunokirjallisuus
rakastuminen
perheet
aateli
ihmissuhteet
sosiaaliset normit
Laura Sointeen vuonna 1954 ilmestynyt romaani.
liike-elämä
vaateliikkeet
langat
tapetit
kauneudenhoitovälineet
erikoisliikkeet
myymälät
Mustavalkoisessa valokuvassa on 1961 valmistunut moderni kolmikerroksinen liikerakennus Keuruun keskustassa. Rakennuksen yläkerroksissa on asuntoja. Kuva on ilmeisesti 1960-luvulta, jolloin rakennuksen katutason tiloissa toimi Jämsän vaatetusliike, Lavikaisen kemikalio, Martikaisen Väri- ja tapettiliike, Kankaan lankaliike ja Keuruun Säästöpankki.
maisemahistoria
matkustaminen
Keski-Suomi
Iso-Britannia
Kirjoittaja kertoo ensimmäisistä matkoistaan, ensin kotoa Jukojärveltä Multialle ja Kuhmoisiin, ja myöhemmin aikuisena Helsinkiin ja 1960-luvun alussa kesäharjoittelijaksi englantilaiseen Rugbyn kaupunkiin. Tarina on alun perin julkaistu Kaiun korva -lehden numerossa 11 (2004).
Kaiun korva : Jukojärven kylälehti. Nro 11 : toukokuu 2004. Ilomäki Tuomo, Kuin valkeat käärmeet. Espoo : Tuomo Ilomäki, 2013.
aitat
varastointi
Kirjoittaja kuvaa kotitalonsa Jukojärven Mantelan aittarakennusta ja sen sisältöä ja käyttöä. Samalla hän kertoo esimerkiksi elintarvikkeiden säilömisestä ja käytöstä. Tarina on alun perin julkaistu Kaiun korva -lehden numerossa 9 (2003).
Kaiun korva : Jukojärven kylälehti. Nro 9 : syyskuu 2003. Ilomäki Tuomo, Kuin valkeat käärmeet. Espoo : Tuomo Ilomäki, 2013.
turpeennosto
lammastalous
pellava
Kirjoittaja kuvaa pehkuturpeen nostoa ja kuivatusta, lampaille tarkoitettujen kerpojen tekoa sekä pellavan työstämistä kotonaan Jukojärven Mantelassa 1940-luvulla. Tarina on alun perin julkaistu Kaiun korva -lehden numerossa 8 (2003).
Kaiun korva : Jukojärven kylälehti. Nro 8 : toukokuu 2003. Ilomäki Tuomo, Kuin valkeat käärmeet. Espoo : Tuomo Ilomäki, 2013.
Mustavalkoisessa valokuvassa on Keuruun keskustassa kolmikerroksinen moderni liikerakennus, joka on valmistunut vuonna 1961. Rakennuksessa oli Keuruun Säästöpankin toimitilat vuosina 1961-1975. Kuvan ottoaikana 1960-luvulla rakennuksessa toimi myös Keuruun kemikalioliike, Jämsän vaateliike, Kankaan lankaliike ja Keuruun väri ja tapetti. Samalla paikalla oli myös kaksikerroksinen puinen Keuruun Säästöpankin liikerakennus, Viertola, vuosina 1929-1960.
Keuruun Pappilanniemi. Pappilan, karjalaisten ja nahkurinverstaan niemi
Pappilanniemi
nahkurit
Lehikoinen, Yrjö
Kalliala, Lauri
Ahoranta, Lauha
karjalaiset
Tekstissä kerrotaan Keuruun Pappinniemen ja siellä sijainneen Lehikoisen nahkurinverstaan tarinaa aina 1930-luvulta 1950-luvulle.
Määttä, Hilkka