Juho Myntti osakeyhtiö : tulitikkuetiketti
etiketit
keräily
sahat
tulitikut
Juho Myntti Osakeyhtiön tulitikkuetiketti. Juho Myntti Osakeyhtiöllä oli toimipisteet Vaasassa, Vedenojalla ja Haapamäellä. Tikut on valmistanut Porin Tulitikkutehdas oy.
Keuruun tulitikkutehtaan tulitikkuetiketti
tulitikkuteollisuus
Keuruun tulitikkutehdas oY:n tulitikkuetiketti, Superior-nimisiä hehkumattomia tulitikkuja. Keuruun tulitikkutehdas toimi Kolhon kylässä 1910-luvulla.
Pihlajavesi (kunta)
katovuodet
kuolleisuus
Isomäki, Pekka
talonpoikaiskulttuuri
Lappi, Liisa
muistelmat
Kanerva, Väinö
Keurusselän kasarmialueen tiestöllä on historiatausta
Keuruu--Valkealahti
tiet
nimet
kasarmit
puolustusvoimat
Luento Keuruun kansalaisopistossa sarjassa Miehiä ja naisia teiden nimien takana 24.10.2017
Paappanen, Tapio
Keuruun tulitikkutehdas oy:n tulitikkuetiketti. Paraffinoituja tulitikkuja. Keuruun tulitikkutehdas toimi Kolhon kylässä 1910-luvulla.
Santtu, Lauri
taiteilijat
graafikot
Keuruun museo
Kuva: Studio Kuvasiskojen kokoelma / Museoviraston kuvakokoelmat
Kuurne, Laura
kansallispuvut
Tulitikkuetiketti, jossa on valokuva naisesta Keuruun kansallispuvussa
Valokuva: Saarimäki, Satu
Keuruun Museon tuottama verkkonäyttely Keuruun vanhan kirkon historiasta ja vaiheista sekä elämästä 1700-luvun Keuruulla.
Rokkonen, Hanne
Vääriskoski, Orvokki
isoviha
sissit
1700-luku
muistitieto
Herpman, Juhana
Herpman, Gabriel
Herpman, Kustaa
Keuruun museon verkkonäyttely Herpmanin pojat - isoviha Keuruulla vie lukijan 300 vuoden taa aikaan, jolloin Keuruun kirkkoherra Yrjö Herpmanin ylioppilaspojat, Gabriel, Juhana ja Kustaa, ryhtyivät isovihan melskeissä sisseiksi. Pojat kuolivat taistelussa loppuvuonna 1715, mutta heidän maineensa jäi elämään. Näyttelyssä esille pääsevät myös poikien henkilöhistoria ja isovihan karut vaiheet. Näyttely pohtii Herpmanin poikien sankaruutta ja kertoo muistitiedon kuljettaman tarinan muutoksista.
Keuruun tulitikkutehdas oy:n tulitikkuetiketti. Hehkumattomia tulitikkuja. Tehdas toimi Kolhon kylässä 1910-luvulla.
elokuva-ala
Kassila, Matti
elokuvahistoria
Keuruu -- Haapamäki
Elokuvaohjaaja ja käsikirjoittaja Matti Kassila (1924-2018) oli Suomen elokuvataiteen merkittävimpiä vaikuttajia. Hänet muistetaan etenkin Mika Waltarin dekkareihin perustuvista Komisario Palmu -elokuvista ja kirjallisuusklassikkojen filmatisoinneista. Matti Kassila syntyi Keuruun Haapamäellä 1924. Herätteen teatterialalle hän sai sotakesänä 1943 Keuruulla kuvatusta Vaivaisukon morsiamesta. Tie ohjaajaksi kulki Varkauden Työväen Näyttämön ja Helsingin Kansanteatterin kautta. Linkin takana olevassa verkkonäyttelyssä kerrotaan laajasti Kassilan elämästä, työstä ja tuotannosta. Teksti on alun perin kirjoittettu Keuruun museon Matti Kassila - ohjaaja omalla maallaan -näyttelyyn, joka oli esillä Keuruun museossa vuonna 2007.
Hakkarainen, Maarit
mainonta
Raimo Varpula kertoo tulitikkuetikettien käytöstä ja keräilystä.
Varpula, Raimo
Kansa tanssi ja kokoontui Kalettomalla – juhannustunnelmia Kassinharjulta
Kaleton
tanssilavat
orkesterit
Keuruu
Piilemä, Markku
Valkealahti
nuorisoseurat
kesäteatterit
maatalousjärjestöt
martat
Tekstissä kerrotaan lyhyesti Keuruun kansallispuvun suunnittelusta ja historiasta. Valokuvat esittävät kansallispukua naisen päällä. Ensimmäinen on yleiskuva, toisessa on yksityiskohta puvun tykkimyssystä selkäpuolelta. Mallina kuvissa toimii Noora Kinnunen, valokuvat on ottanut Esko Soini.
Keuruu -- Jukojärvi
runoilijat
Vuorela, Einari
Orvokki Vääriskoski kertoo kotiseutusivuston nimeksi valitun veräjä-käsitteen taustoista ja merkityksistä erityisesti Einari Vuorelan tuotannossa. Kuvassa Vuorelan kirjailijakodin portti Jukojärvellä (muokattu Lea Riihimäen alkuperäisestä valokuvasta).
urheiluseurat
urheilutoimittajat
kylät
historia
asutushistoria
työväentalot
Saukkola, Kalevi
Lehtiartikkeli vuodelta 1960. Niilo Lamminmäki: Karhulankylä ,Keuruun joulu 1973. Esko Reinikalle erityiskiitokset Pöytäkankaan uudistilan syntyvaiheita koskevista tiedoista. Kauko Autiolle erityiskiitokset Karhunkylän syntyä ja kehitystä koskevista tiedoista. Kalle Kuusimäki:Mitä Karhulan vintiltä löytyi, Aisapuu 2/2014
kyläyhdistykset
rautatieasemat
rautatieliikenne
Vuodelta 2014 oleva radiotallenne, jossa haastatellaan Haapamäen kyläyhdistyksen aktiiveja. Aiheena muun muassa Porin radan uudelleen aukaisu, Haapamäen rautatiemiljöön kunnostaminen elämysmatkailua varten ja toive saada alueelle korjausrakentamisen keskus. Kesto 11 min.
Paaso, Marika
Maasola, Mikko
Keuruu--Liesjärvi
Mannerheim-ristin ritarit
hiihto
Liesjärvi (Keuruu)
http://pihlajavesi.keuruu.fi/kuvagalleriat/historiaa/848-holmenkollenin-valloittaja-anton-collin-suomen-kuvalehti-1922 https://fi.wikipedia.org/wiki/Anton_Collin
lääketiede
lääkärit
kirkkoherrat
pappilat
Leikola. Albert
Heikinheimo, Ilmari: Suomen elämäkerrasto, s. 447. Helsinki: Werner Söderström Osakeyhtiö, 1955. Autio, Veli-Matti (toim.): Professorimatrikkeli 1918–1996 Professorsmatrikel, s. 274–275. Helsinki: Helsingin yliopisto, 1997. ISBN 951-45-7818-X. Hietala, Marjatta – Leikola, Anto: Leidenius, Laimi (1877–1938). Kansallisbiografia-verkkojulkaisu. 10.11.2000. Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura. Forsius, Arno: Laimi Leidenius.
Haapamäki
kansanedustajat
rautatieläiset
Harju, Matti
hiihtäjät
yksineläjät
erakot
musiikki
Arkistotallenne "Ihminen yksin", jossa kerrotaan Jukojärvelle muuttaneesta Iisakki Saarimaasta ja hänen erakkomaisesta elämästään. Kesto 27 min.
YLE
autoilijat
puutavara
nostolaitteet
autoilu
muistelu
haastattelut
Autoilijat Jorma Mäkelä, Eino Papinaho ja Aarne Heikkinen muistelevat puutavara-autoilun ja tukkinostureiden kehitystä 1930-luvulta 1960-luvulle. Pekka Isomäki ja Pentti Pekola haastattelevat. Äänitiedosto avautuu painamalla ensin aiheen kohdalla olevaa kaiuttimen kuvaa TAI itse aiheen otsikkoa JA sen jälkeen painamalla sivulle avautuneen mustan vaakapalkin vasemmassa laidassa olevaa pikku NUOLTA, jonka vieressä on aikalaskuri. Valokuvassa Reino Lehtomäen puutavara-auto lastissa vuonna 1938, mukana kolme miestä. Kuvan omistaa Pentti Kivelä, kuvaaja tuntematon.
Heikkinen, Aarne
Mäkelä, Jorma
Papinaho, Eino
Metsäkämppien huolto, nousu ja tuho, työnopastus ja mustanpörssin kauppa
kämpät
ylläpito
Serlachius-yhtiöiden metsätyönjohtaja Ahti Vessari ja yleismies Pentti Likonen muistelevat metsäkämppien huoltoa ja alasajoa 1950-60-luvuilla. Pekka Isomäki haastattelee. Äänitiedosto avautuu painamalla ensin aiheen kohdalla olevaa kaiuttimen kuvaa TAI itse aiheen otsikkoa JA sen jälkeen painamalla sivulle avautuneen mustan vaakapalkin vasemmassa laidassa olevaa pikku NUOLTA, jonka vieressä on aikalaskuri.
Likonen, Pentti
Vessari, Ahti
Sankaritarina ja viherpesu myyvät jopa kansanmusiikkikiertueen - mutta väärin
kansanmusiikki
muusikot
pyöräily
media
Musiikkitoimittaja Kare Eskolan kertomus puolisonsa Emilia Lajusen vuonna 2015 toteuttamasta kansanmusiikkikiertueesta, jolla muusikko kulki konserttipaikasta toiseen polkupyörällä ja miten siihen media suhtautui. Emilia Lajunen (s. 1979) on äitinsä puolelta suoraan viidennessä polvessa Herman Saxbergin jälkeläinen.
Eskola, Kare
Pihlaisselkä autotienä ja postinkantajan laaja toimenkuva
puunhankinta
hakkuut
Pihlajavesi (järvi) -- Keuruu
postinjakelu
Olavi Korpijärvi ja Pentti Kokinmäki kertovat puunhankinnasta ja -ajosta Pihlajavedellä ja Pihlaisselän yli 1930-50-luvuilla. Lisäksi Korpijärvi muistelee, miten jakoi postinkantajana metsärahoja taloihin. Pekka Isomäki haastattelee. Äänitiedosto avautuu painamalla ensin aiheen kohdalla olevaa kaiuttimen kuvaa TAI itse aiheen otsikkoa JA sen jälkeen painamalla sivulle avautuneen mustan vaakapalkin vasemmassa laidassa olevaa pikku NUOLTA, jonka vieressä on aikalaskuri.
Tiukat laatuvaatimukset, Ferkun osto ja kanalan kannattavuus
mittaus
puukauppa
hinnoittelu
traktorit
Martti Haapamäki, Väinö Huostila, Pentti Pekola, Erkki Peräinen ja Markku Riihonen muistelevat Korean suhdanteen vaikutusta hintoihin ja puun laatuvaatimusten tiukkuutta. Keskustelussa sivutaan myös kanalanpidon taloutta ja traktorin käyttöä puunajossa 1950-luvulla . Pekka Isomäki haastattelee. Kuvassa Erkki Peräinen ja Kalervo Jokela lähdössä heinänkaatoon Harmaalla Ferkulla. Samanlaisen Fergusonin sai Markku Riihonen ostettua 1950-luvun alussa, kun tarjosi kunnon päivällisen myyjille Tampereella. Äänitiedosto avautuu painamalla ensin aiheen kohdalla olevaa kaiuttimen kuvaa TAI itse aiheen otsikkoa JA sen jälkeen painamalla sivulle avautuneen mustan vaakapalkin vasemmassa laidassa olevaa pikku NUOLTA, jonka vieressä on aikalaskuri.
Haapamäki, Martti
Huostila, Väinö
Pekola, Pentti
Peräinen, Erkki
Riihonen, Markku
Pomona Housukosken metsäkämpällä ja kämppäelämää
Viljo Lehtomäki muistelee kämppäelämää Housukosken metsäkämpällä Multialla 1940-luvulta alkaen. Ahti Vessari ja Kalevi Kallio muistelevat metsätyöntekijän elämää 1940-60-luvuilla. Pekka Isomäki haastattelee. Äänitiedosto avautuu painamalla ensin aiheen kohdalla olevaa kaiuttimen kuvaa TAI itse aiheen otsikkoa JA sen jälkeen painamalla sivulle avautuneen mustan vaakapalkin vasemmassa laidassa olevaa pikku NUOLTA, jonka vieressä on aikalaskuri. Valokuvassa keuruulaisen Kalikan kämpän sisätiloja 1950-luvun alkupuolella. Ei siinä kovin suurta yksityisyyttä miehellä ollut, kuvaan sopii 13 miehen sängyt. Kuva on alun perin julkaistu Serlachius-yhtiöiden Tehdas ja Me -lehdessä.
Kallio, Kalevi
Lehtomäki, Viljo
valokuvaajat
paikallislehdet
sanomalehdet
Raija Sulkavan keräämää aineistoa Haapamäeltä. Aiheina muun muassa Haapamäen urheilukenttä ja urheilutoiminta, rantaelämä, seudun metsätyömaat, kauppaliikkeet, Haapamäen Suoja, Asutusliiton kokous, Veikko Hakulinen, reserviläiset ja rautatieläiset. Aineistolähteinä ovat olleet Kalle Ritokankaan ottamat valokuvat sekä Keuruu-Multia-Pihlajavesi -lehden ja SuurKeuruun Sanomien lehtileikkeet.
Sulkava, Raija
Korean suhdanne ja leimikon könttäkaupat
leimikot
Korean suhdanne
Heikki Mannisenmäki, Pertti Kierros, Tuomo Kortemäki ja Jussi Valkeisenmäki muistelevat puutavaran hintaa nostaneen Korean suhdanteen ja leimikon könttäkauppojen vaikutusta puukauppaan 1950-70-luvuilla. Äänitiedosto avautuu painamalla ensin aiheen kohdalla olevaa kaiuttimen kuvaa TAI itse aiheen otsikkoa JA sen jälkeen painamalla sivulle avautuneen mustan vaakapalkin vasemmassa laidassa olevaa pikku NUOLTA, jonka vieressä on aikalaskuri.
Kierros, Pertti
Kortemäki, Tuomo
Mannisenmäki, Heikki
Valkeisenmäki, Jussi
Puutavaran hankinta- ja mittaustilanteita
metsätyö
1950-luku
Erkki Teininmäki muistelee puutavaran mittausta ja puunhankintaa 1940-60-luvuilla. Pekka Isomäki haastattelee.
Teininmäki, Erkki
Elämää metsäkämpillä ja puunhankintaa sotien kahta puolen
savotat
uitto
Erkki Teininmäki kertoo elämästä Pihlajaveden Lehtomäen metsäkämpällä sekä puunhankinnasta 1930-50-luvuilla. Pekka Isomäki haastattelee. Äänitiedosto avautuu painamalla ensin aiheen kohdalla olevaa kaiuttimen kuvaa TAI itse aiheen otsikkoa JA sen jälkeen painamalla sivulle avautuneen mustan vaakapalkin vasemmassa laidassa olevaa pikku NUOLTA, jonka vieressä on aikalaskuri.
sotavangit
sota-aika
1940-luku
Kämppäemäntä Senja Salmi ja Rosenlew-yhtiöiden pomot muistelevat neuvostoliittolaisia sotavankeja Pihlajavedellä Lehtomäen metsäkämpällä. Pekka Isomäki haastattelee. Kuvassa Pihlajaveden Kangastenperän riihen luukku. Riihi oli sota-aikana yli 20 venäläisen sotavangin asuntona, kun he olivat Metsähallituksen suurella hiilimiilulla töissä sota-aikana. Kalterit oli tehty piikkilangasta. Äänitiedosto avautuu painamalla ensin aiheen kohdalla olevaa kaiuttimen kuvaa TAI itse aiheen otsikkoa JA sen jälkeen painamalla sivulle avautuneen mustan vaakapalkin vasemmassa laidassa olevaa pikku NUOLTA, jonka vieressä on aikalaskuri.
Kutinlahti, Ahti
Leppäjärvi, Lauri
Salmi, Senja
Suhonen, Aulis
Suhonen, Heikki
Serlachius-yhtiöillä työskennelleet Eino Häyrinen, Valte Kivinen ja Eero Tyynysniemi sekä maanviljelijä Kalle Liukko muistelevat puukauppaan ja puutavaran mittaukseen liittyviä asioita 1930-60-luvuilla. Pekka Isomäki ja Pentti Pekola haastattelevat. Äänitiedosto avautuu painamalla ensin aiheen kohdalla olevaa kaiuttimen kuvaa TAI itse aiheen otsikkoa JA sen jälkeen painamalla sivulle avautuneen mustan vaakapalkin vasemmassa laidassa olevaa pikku NUOLTA, jonka vieressä on aikalaskuri. Valokuvassa Serlachius-yhtiöiden piirimiehenä työskennellyt Eero Tyynysniemi talvimaisemassa metsän laidassa. Ajankohta ja kuvaaja tuntemattomat.
Häyrinen, Eino
Kivinen, Valte
Liukko, Kalle
Tyynysniemi, Eero
Kalevi Sorsa Mirja Pyykön haastateltavana
poliitikot
Vuonna 1973 tehty Kahden kesken -sarjassa taltioitu ohjelma, jossa Mirja Pyykön haastateltavana on 42-vuotias pääministeri Kalevi Sorsa. Keuruulta kotoisin oleva Sorsa sai työelämän oppinsa tiilitehtaalla, metsätöissä, yövahtina ja toimittajana. Kesto 26 min.
Yleisradio
kirkot
Suomen seitsemät ihmeet -sarjassa vuonna 2006 esitetty ohjelma keskisuomalaisista puukirkoista. Mukana ovat Pihlajaveden, Petäjäveden ja Keuruun kirkot. Kesto 11 min.
TV 1 Filmitoimitus
mainoselokuvat
talviaika
Pitkien elokuvien edellä elokuvateattereissa esitetty lyhytelokuva vuodelta 1951. Mainosfilmissä matkataan hiihtolomalle Keuruun vaihteleviin maisemiin.
Fennada-Filmi
Muistelua Marttamökin toiminnasta 1939 –
kirkonkylät
Marttamökin ensimmäisen emännän muistoja kahvilatoiminnan alkutaipaleelta.
V. V.
Metsäpomon elämää puunhankinnan ytimessä
metsätyönjohtajat
Metsätyönjohtajat Usko Ollikainen ja Heikki Pykälämäki muistelevat puutavaran ostoa ja muita metsäpomon töitä Liesjärven kylällä 1940-50-luvuilla. Pekka Isomäki haastattelee. Äänitiedosto avautuu painamalla ensin aiheen kohdalla olevaa kaiuttimen kuvaa TAI itse aiheen otsikkoa JA sen jälkeen painamalla sivulle avautuneen mustan vaakapalkin vasemmassa laidassa olevaa pikku NUOLTA, jonka vieressä on aikalaskuri. Valokuvassa Usko Ollikainen ja tuntematon mies, ajankohta mahdollisesti 1970-luku. Kuvaaja tuntematon.
Ollikainen, Usko
Pykälämäki, Heikki
Lehtomäen kämpän historiaa ja elämää kämpällä
Kämppäemäntä Senja Salmi, Rosenlewilla työskennelleet Lauri Leppäjärvi ja Heikki ja Aulis Suhonen sekä kauppias Ahti Kutinlahti kertovat Pihlajavedellä sijainneen Lehtomäen metsäkämpän toiminnasta 1930-50-luvuilla. Äänitiedosto avautuu painamalla ensin aiheen kohdalla olevaa kaiuttimen kuvaa TAI itse aiheen otsikkoa JA sen jälkeen painamalla sivulle avautuneen mustan vaakapalkin vasemmassa laidassa olevaa pikku NUOLTA, jonka vieressä on aikalaskuri. Valokuvassa Lehtomäen kämpän rakennuksia 1920-luvulla. Kuvan omistaa Matti Saarinen.
sahalaitokset
Kalle Heinonen kertoo työstään Pihlajaveden sahan puunhankkijana ja myöhemmin sahanhoitajana 1920-60-luvuilla. Pekka Isomäki ja Pentti Pekola haastattelevat. Äänitiedosto avautuu painamalla ensin aiheen kohdalla olevaa kaiuttimen kuvaa TAI itse aiheen otsikkoa JA sen jälkeen painamalla sivulle avautuneen mustan vaakapalkin vasemmassa laidassa olevaa pikku NUOLTA, jonka vieressä on aikalaskuri. Valokuvassa Kalle Heinonen koiran kanssa. Kuva Heinosen kotialbumista, aika ja kuvaaja tuntemattomat.
Heinonen, Kalle
Suuria savotoita 1920-luvulla : Kallio-Nikara, Pökkömäki
Multia
1920-luku
Rosenlew-yhtiöillä työskennelleet Kalevi Kallio, Väinö Ranta ja Yrjö Toikkanen muistelevat Multian suuria savottatyömaita 1920-luvulla. Pekka Isomäki haastattelee. Äänitiedosto avautuu painamalla ensin aiheen kohdalla olevaa kaiuttimen kuvaa TAI itse aiheen otsikkoa JA sen jälkeen painamalla sivulle avautuneen mustan vaakapalkin vasemmassa laidassa olevaa pikku NUOLTA, jonka vieressä on aikalaskuri. Valokuvassa Kallio-Nikaran metsäkämppä, kuvausajankohta ja kuvaaja tuntemattomat.
Ranta, Väinö
Toikkanen, Yrjö
Ahkeran ja tunnollisen Iitan koskettava tarina
naistyö
Seppo Temisevä, Kalevi Kallio, Onni Jarkko ja Yrjö Toikkanen kertovat muistojaan riuskasta multialaisesta Iitasta, joka esimerkiksi teki miesten rinnalla raskaita metsätöitä. Pekka Isomäki haastattelee. Äänitiedosto avautuu painamalla ensin aiheen kohdalla olevaa kaiuttimen kuvaa TAI itse aiheen otsikkoa JA sen jälkeen painamalla sivulle avautuneen mustan vaakapalkin vasemmassa laidassa olevaa pikku NUOLTA, jonka vieressä on aikalaskuri.
Jarkko, Onni
Temisevä, Seppo
Metsätaloudella keskeinen asema Keurusseudun historiassa
metsätalous
suullinen perinne
Pekka Isomäki kertoo Keurusseudun metsäperinteestä ja sen tallentamisen parissa tekemästään työstä. Teksti toimii johdantona metsäperinnehaastatteluihin, jotka Isomäki teki alun perin 1980-luvulla c-kaseteille. Veräjää varten hän digitoi ne ja editoi niistä yhteensä 17 eri kokonaisuutta. Äänitiedosto avautuu painamalla ensin aiheen kohdalla olevaa kaiuttimen kuvaa TAI itse aiheen otsikkoa JA sen jälkeen painamalla sivulle avautuneen mustan vaakapalkin vasemmassa laidassa olevaa pikku NUOLTA, jonka vieressä on aikalaskuri.
metsästys
Serlachius, Gösta
1930-luku
Serlachius-yhtiön matsätyönjohtajana toiminut Valte Kivinen kertoo, kuinka oli herrojen oppaana jänismetsällä Havunsalossa vuonna 1938. Pekka Isomäki haastattelee. Äänitiedosto avautuu painamalla ensin aiheen kohdalla olevaa kaiuttimen kuvaa TAI itse aiheen otsikkoa JA sen jälkeen painamalla sivulle avautuneen mustan vaakapalkin vasemmassa laidassa olevaa pikku NUOLTA, jonka vieressä on aikalaskuri.
Keurusseutu
Kaarina Lähteenmäki, Kerttu Suhonen, Senja Salmi ja Helvi Tyynysniemi kertovat työstään Keurusseudun metsäkämpillä ja metsäpomojen puolisoina 1930-50-lukujen aikana. Pekka Isomäki haastattelee. Äänitiedosto avautuu painamalla ensin aiheen kohdalla olevaa kaiuttimen kuvaa TAI itse aiheen otsikkoa JA sen jälkeen painamalla sivulle avautuneen mustan vaakapalkin vasemmassa laidassa olevaa pikku NUOLTA, jonka vieressä on aikalaskuri. Ensimmäisessä valokuvassa Senja Salmi kämppäemännän työssään siivouspuuhissa vuonna 1956. Kuvan omistaa Matti Saarinen. Toisessa valokuvassa Serlachius-yhtiöiden piirimies Eero Tyynysniemi istuu Helvi-vaimonsa kanssa moottoripyörän selässä Keuruun vanhan kirkon edustalla 1930-luvulla. Pariskunta on lähdössä puunhankintaan Pohjanmaalle. Kuva: Tyynysniemen kotialbumi. Kolmannessa kuvassa Kaarina Lähteenmäki ja Pentti Likonen muistelevat menneitä Serlachiuksen miehistökämpässä 1980-luvulla. Kuva: Pekka Isomäki.
Lähteenmäki, Kaarina
Suhonen, Kerttu
Tyynysniemi, Helvi
Elämää Haapamäen vanhassa Yhteiskoulussa, I 1907-1947 ja II 1948-1966
yhteiskoulut
Raija Sulkavan vuosina 2002-2007 keräämä aineisto.
Haapamäen Lottien vaiheita sanoin ja kuvin
Haapamäki (Keuruu)
suojeluskunnat
lotat
järjestötoiminta
maanpuolustusjärjestöt
ilmavalvonta
seurantalot
kilpailu
maatalous
tarktorit
kyntö
Lauri Permikangas kertoo Maatalouspäivien kilpailuista ja niiden merkityksestä maanviljelijälle.
Permikangas, Lauri
puutyöt
työvälineet
käsityöperinne
Lauri Permikangas kertoo perinteisten maatalouden työvälineiden valmistuksesta.
viljankorjuu
maatilat
Viljanpuintia traktorivetoisella puimakoneella 1960-luvulla. Vilja jouduttiin tuolloin vielä säkittämään itse.
Keuruu--Asunta
talonpojat
valtiopäivämiehet
kirkko
Esitelmä Keuruun kansalaisopistossa 26.9.2017 luentosarjassa Miehiä ja naisia teiden nimien takana.
Riihimäki, Lea
Vesterinen, Liisa
Riihimäki, Lea 2004. Talonpoika ja valtiopäivämies Juho Riihimäki. Keuruskopio 2004.
musiikkikasvatus
Esitelmä Keuruun kansalaisopistossa 24.11.2017 luentosarjassa Miehiä ja naisia teiden nimien takana.
partiolaiset
Keurusseudun partiolippukunnat ja niiden toimintaa.
Soutolahti, Satu
Metsälä, Mika
kilpailut
viljelymenetelmät
aurat (kyntöaurat)
Lauri Permikangas kertoo kyntötapojen ja -välineiden muuttumisesta ja kyntökilpailuista.
ruis
riihet
Tekstissä Lauri Permikangas muistelee perinteistä rukiin puintia riihessä. Valokuvassa on riihi ja sen edustalla (riima) rukiita odottamassa koneella puimista. Kuva 1950-1960-luvuilta, kuvaaja ei tiedossa.
maidontuotanto
navetat
lehmät
Lauri Permikangas muistelee maitotilojen kehitystä.
meijerit
meijeriteollisuus
Tervatehtaan tislaamotiloihin perustettiin Keuruun Osuusmeijeri vuonna 1922. Se toimi Tehtaantiellä 1970-luvulle saakka. Nykyään rakennuksessa toimii Huonekaluliike Musakka Oy. Aineistossa on neljä valokuvaa, joista kahdessa kuvataan maitotonkkien lastausta kuorma-autoon meijerin edustalla, kolmannessa miehiä seisomassa maitotankin vieressä ja neljännessä kahta meijerin naistyöntekijää sisätiloissa maitotonkkien kanssa. Kuvausajankohta on luultavasti 1960-luku, kuvaaja tuntematon.
kirjallisuus
Henkilökuva Keuruun omasta runoilijasta.
Rainio, Jussi 1964 “Einari Vuorelan kymmenvuotiskaudet,” DIGI - Yleisten kirjastojen digitoimaa aineistoa, viitattu 19. heinäkuuta 2017, https://digi.kirjastot.fi/items/show/120714.
Riihimäki, Lea, “Einari Vuorelan sävelletty runous,” DIGI - Yleisten kirjastojen digitoimaa aineistoa, viitattu 19. heinäkuuta 2017, https://digi.kirjastot.fi/items/show/121109.
Riihimäki, Lea 1999: Kirjailija Laura Soinne-Vuorela. Korpirastaan kotikylä Jukojärvi,. Toimittanut Liisa Lappi. Jukojärven kylätoimikunta, 152–153.
Riihimäki, Lea 1999: Runoilija- opettaja Einari Vuorela. Korpirastaan kotikylä Jukojärvi. Toimittanut Liisa Lappi. Jukojärven kylätoimikunta, 145–151.
Tuulentuvan räystään alla. Pieni peili Einari Vuorelan ja Laura Soinne-Vuorelan aikaan ja elämään 2004. Einari Vuorelan seura.
Villan kauppias. Einari Vuorelan kokoelmien ulkopuolelta koottuja runoja 1994. Einari Vuorelan seura.
Suomenselkä
linnut
luonto
Linkki Suomenselän Linnut -lehden arkistohakuun, josta hakusanalla Keuruu löytyy satakunta juttua viidenkymmenen vuoden ajalta. Keuruulaiset lintuharrastajat ovat olleet aktiivisia kirjoittajia ja Suomenselän Lintutieteellisen yhdistyksen kantavia voimia.
Keurusseudun Luonnonystävät ry
artikkelit (julkaisut)
Keurusseudun Luonnonystävien kirjoittamia artikkeleita seudun linnustosta ja lintuhin liittyvästä tutkimuksesta.
aikakauslehdet
Linkin takaa voit ladata Keurusseudun Luonnonystävien julkaisemia Keurusseudun Luonto -lehtiä. Lehti sisältää paljon Keuruusta kirjoitettua. Sähköisenä niitä on netissä vuodesta 2006. Lehteä julkaistaan noin viiden vuoden välein. Se on katsaus mm. paikallisten luontotutkimusten tuloksista ja yhdistyksen toiminnasta. Lokakuussa 2015 ilmestynyt Keurusseudun Luonto nro 7 oli yhdistyksen 40-vuotisjuhlajulkaisu.
hevonen
Lauri Permikangas kertoo talvisista metsätöistä 1940-1950-luvuilla.
maanviljely
peruna
Lauri Permikangas muistelee perunannostoa ja viljelytapojen kehittymistä 1940-luvulta alkaen. Kuvassa Vihtori Permikangas ja Purje-hevonen 1950-luvun lopussa. Kuvaaja ei tiedossa.
kyläkoulut
leirikeskukset
maaseutuelinkeinot
Riiho
Entisen Riihon koulun, nykyisen Riihon majatalon tarinaa yrittäjien kirjoittamassa blogissa.
pelimannimusiikki
kansansoittajat
Reijonen, o.s. Aho, Riitta
Keuruu--Lankkua
terveydenhoito
sairaanhoito
terveydenhoitajat
sairaanhoitajat
kätilöt
sairaalat
neuvolat
Keuruun—Multian terveydenhuollon kuntayhtymä, kulttuurivuoden toimikunta
Hiihtokilpailureissu kirkonkylälle 1940-luvulla
hiihtolajit
Kansallispirtti
koululaiset
Veikko Kinnusen kertomus koulupojan hiihtokilpailupäivästä Keuruun kirkonkylässä 1940-luvulla.
Kinnunen, Veikko
Huttula
Vuonna 1932 syntyneen Veikko Kinnusen ainekirjoituksia sodan ajalta. Niissä hän kertoo sodasta sen eri vaiheissa ja sen vaikutuksesta keuruulaisten elämään.
suvut
sukututkimus
Lankkuan suku
Murtomäen suku
Välkyn suku
Koulupojan ainekirjoituksia 1940-luvulta
ainekirjoitus
Vuonna 1932 syntyneen Veikko Kinnusen kirjoittamia ainekirjoituksia sota-aikaan.
Keuruun Murtomäen sukuyhdistys ry:n verkkosivut
Murtomäki
Internet-osoitteet
WWW-sivustot
Haapamäeltä lähtöisin olevan Murtomäen suvun sukuyhdistyksen verkkosivut. Tietoa yhdistyksen toiminnasta sekä suvun historiasta.
joulupukit
kirjeet
Koulupojan ainekirjoitus Huttulan koulussa sota-aikaan.
kirjeenvaihto
Koululaispojan kirje sotarintamalle ja ainekirjoitus paketin lähettämisestä tuntemattomalle sotilaalle.
Lankkuan sukuseura
Kainulainen, Matti Erkinpoika
Keuruulta lähtöisin olevan Lankkuan suvun sukuseuran verkkosivut. Sivuilla on tietoa ja artikkeleita suvun historiasta sekä seuran toiminnasta.
Pihlajaveden koulun entisen rehtorin Jarmo Ruhasen kokoamaa materiaalia kylän historiasta. Sisältää mm. valokuvia, lehtileikkeitä ja tekstejä koko 1900-luvun ajalta.
Ruhanen, Jarmo
lapsuus
koulunkäynti
Raili Pieviläinen, o.s. Niemelä (s. 1931) muisteli vuonna 1992 sota-ajan lapsuuttaan Huttulassa.
Pieviläinen, o.s Niemelä, Raili
Keurusselkä
liikenne
Paavo Lintula kertomus järven ja sen rantojen tapahtumista vuosikymmenten mittaan.
Lintula, Paavo
Keuruun Lammasperän työväenyhdistyksen toiminnasta vv. 1907-1941
työväenyhdistykset
Lammasperä
Kivijärvi
Niinimäki, Reino
Pientä historiikkia kauppias Heikki Airaksisen liikkeestä Keuruulla
kauppiaat
myymälät
1900-luku
Airaksinen, Juho
Airaksinen, Heikki
Heikki Airaksisen vuonna 1958 kirjoittama muistelma käsittelee hänen omaa kauppiaanuraansa sekä Keuruun kirkonkylän kauppaliikkeiden historiaa 1860-luvulta alkaen. Heikki Airaksinen on kirjoittanut tämän muistelutekstin kirjoituskoneella ja liittänyt loppuun allekirjoituksensa. Alkuperäinen käsikirjoitus sijaitsee Keuruun kaupunginkirjaston kotiseutukokoelmassa.
kesäasukkaat
Liukon ja Häkkisen vesialueitten nuotta-appaat
Liukko
Häkkinen
nuottakalastus
Nuottakalastus on ollut yleisempää Keurusselän itäpuolisilla vesillä. Liitteenä olevassa kartassa on merkintöjä Liukon ja Häkkisen kalastuskunnan alueen nuotanvetopaikoista. Alueella harjoitetaan vieläkin nuottakalastusta lähinnä näytösluontoisesti Liukon vesillä ja Tiiriselällä Häkkisessä. Niilo Pummila oli merkinnyt karttaansa Liukon alueella vuosina 1922-1987 käytössä olleet paikat. Häkkisen nuotta-appaiden paikkoja muisteli Yhdysvaltoihin 1900-luvun alussa muuttanut Arvid Kolehma, joka oli syntynyt Kellolan torpassa Häkkisen kankaalla. Hänestä on erillinen juttu henkilögalleriassa.
Pummila, Niilo
Kolehma, Arvid
Asunta
Valkeeniemi
saaret
eläinlääkärit
Kunnaneläinlääkärinä Keuruulla vuosikymmenet toiminut Vilho Sihvo muistelee uransa varrella sattuneita tapauksia, jolloin pääsy maatiloille oli joskus haastellista.
Sihvo, Vilho
siirtoväki
karjalaiset
Matti Metsälä muistelee sota-aikaa kotikylällään ja kertoo aluelle sijoitettujen karjalaisperheiden kohtaloista.
Metsälä, Matti
Nuoren miehen sotamuistoja kotirintamalta
nuoruus
Erkki Kinnunen muistelee tapahtumia sota-ajalta, jolloin toimi pysäkinhoitajana Huttulana asemalla.
Kinnunen, Erkki
14-vuotiaan Matin sota-ajan muisto metsäkaartilaisesta.
murteet
sananparret
sanonnat
kansanperinne
Keuruulaisten kokoamaa suullista paikallisperinnettä.