lapsuus
Keuruu -- Tiusala
Multia
jumalanpalvelus
joulu
Keuruun vanha kirkko
jouluperinne
Äänitiedosto avautuu painamalla ensin aiheen kohdalla olevaa kaiuttimen kuvaa TAI itse aiheen otsikkoa JA sen jälkeen painamalla sivulle avautuneen mustan vaakapalkin vasemmassa laidassa olevaa pikku NUOLTA, jonka vieressä on aikalaskuri.
Tarinapiiri
Vääriskoski, Orvokki
ruokakulttuuri
ruokatalous
pontikka
runot
Siltanen, Kirsti
kansansoittajat
Isokivi, Maire
Lehtomäki, Riitta
Keuruu -- Valkealahti
tietäjät
Simola, Elli
Tiusala-Valkealahti, hyödyn ja ilon kyläkunta
Mannila, Jenny
nuoruus
Kuoppala, Liisa
Pihlajavesi (kunta)
Mänttä
siirtoväki
muistot
muistelu
koulu
lapset (ikäryhmät)
kirkonkylät
Keuruu
koulunkäynti
rangaistukset
autot
juhannus
kesä
pihlajat
Kuoppala, Tauno
Haapamäki
kunnanlääkärit
Hassi, Marjatta
Hintikka, Kirsti-Marja
Karvinen, Antero
Karvinen, Juhani
meijerit
iltamat
synnytys
Pänkäläinen, Erkki
Pänkäläinen, Hillevi
Viiksihoppa puomissa ja ajan autojuttuja
linja-autot
Airaksinen, Antti
Isoaho, Antti
Pekkala, Kyösti
Tällaista elämä oli - Äänikirjan kuuntelijalle
kirjat
maatalousnäyttelyt
maatalous
Mustavalkokuvassa näkyy maatalousnäyttelyalue, jossa Suomen liput liehuvat saloissa, ihmisiä kävelee tiellä ja toiset istuvat penkeillä.
Rainio, Jussi
Mustavalkokuvassa näkyy maatalousnäyttelualue, jonka vasemmassa laidassa on kaksi pitkää katosta lehmille. Taustalla näkyy rintamamiestalo ja edustalla ihmisiä kävelemässä alueen läpi halkovalla tiellä.
Mustavalkokuvassa näkyy maatalousnäyttelualue, jonka läpi kulkee tie lipputankoriveineen. Ihmisiä on sankoin joukoin tiellä ja muualla alueella, jolla näkyy koneita ja telttoja. Kuvan taustalla on omakotitaloja.
koulut
kansalaiskoulu
yhteiskoulut
rakentaminen
Värivalokuvassa on kuvattuna rakennustyömaata koulun alakerran valuvaiheessa. Betonilaudoistusta on sikin sokin lattioilla ja perustuksen ulkopuolella. Kuvan taustalla näkyy punatiilinen kansalaiskoulurakennus, mäntymetsää ja halkopinoja.
Mustavalkokuvassa ryhmä koulun oppilaita ja opettajia seisoo koulun ruokalassa ja kuuntelee kuvan oikeassa laidassa olevan miehen puhetta. Etualalla on kahvikuppeja katettuna pöytään. Kuvan taustalla näkyy abstrakti, koko seinän täyttävä maalaus.
Kuvaaja tuntematon
Yhteiskoulun opettajain asuntotalon harjannostajaiset 1961
Niemioja, Laila
Puro, Toivo
Kuvassa harjannostajaisväki on pitkän kahvipöydän ääressä. Rehtori Jussi Rainio pitää tervehdyspuhetta. Muut henkilöt kuvassa ovat vasemmalta lukien: kannatusyhdistyksen johtokunnan varajäsen tri Saara Rönnholm, (Rainio), koulukeskuksen suunnittelija, arkkitehti Laila Niemioja, dipl. ins. J. K. Järviö ja koulun kannatusyhdistyksen pj., kunnanjohtaja Toivo Puro.
Yhteiskoulun peruskiven muuraus vappuna 1960
rakennushankkeet
Mustavalkokuvassa on toistakymmentä henkilöä rakennustyömaalla. Heillä on yllään pitkät taki ja usealla päässään ylioppilaslakki. Yksi henkilöistä on juuri kumartuneena muuraamaan peruskiveä.
kirjastot
lautakunnat
Mustavalkokuvassa kaksi naista ja neljä miestä istuu kirjaston tiloissa kokousta pitämässä. Heidän takanaan näkyvät kirjahyllyt ja pihalle avautuvat kaksi ikkunaa.
kansakoulu
Mustavalkokuvassa on kuvattuna parikymmentä naista ja miestä istumassa koulunpenkeillä. Paripulpetit ovat kahdessa rivissä luokassa, jonka lattia nousee ylöspäin.
sananlaskut
murteet
M a t t i K o l h on ( 17.5.1861-24.2.1937) kokoamaa aineistoa. Sananlaskujen tarkoituksen selvittelyssä ovat avustaneet Voitto V. Kolho, Juho Emil Jokinen, Fiilus Rajalahti, Uuno Kivi-Mannila ja Jussi Honkala.
Honkala, Jussi
Jokinen, Juho Emil
Kivi-Mannila, Uuno
Kolho, Voitto V.
Rajalahti, Fiilus
etiketit
tulitikut
keräily
myymälät
elintarvikeliikkeet
Keuruun keskustan tuntumassa sijainneen Reino Hoikkalan kaupan tulitikkuetiketti. Liike mainostaa etiketissä olevansa edullinen ostospaikka.
Valokuva: Saarimäki, Satu
baarit
ravitsemisliikkeet
Keuruun keskustassa sijainneen Männikkö-baarin tulitikkuetiketti.
Keuruu--Asunta
Asunnalla sijainneen Mikko Tiilikaisen sekatavarakaupan tulitikkuetiketti. Tulitikkuaskissa on ollut trustivapaita Sampo-tulitikkuja, valmistaja Tulitikku oy.
Toiminimi Anna Jaatisen kauppaliike sijaitsi Haapamäen keskustan alueella ns. Valde Niemelän talossa 1920 - 1930-luvuilla. Tulitikkuetiketissä lukee, että ruoka- ja siirtomaatavarakaupasta on aina saatavilla hyvä ja monipuolinen kahvivarasto. Lisäksi liike mainostaa ostavansa munia ja maalaisvoita päivän korkeimpiin hintoihin. Puijo-tulitikkuaskin on valmistanut Osakeyhtiö Savo.
Ilmari Vaissi: Haapamäki 100 vuotta. Keuruu 1987.
Haapamäen asemaravintolan tulitikkuetiketti
ravintolat
rautatieliikenne
rautatieasemat
Haapamäen vilkkaalla asemalla sijaitsi asemaravintola, josta ruokaa ja kahvia saivat niin matkustajat kuin junia passaamaan tulleet haapamäkisetkin. Ravintola toimi asemarakennuksessa, kunnes välirauhan aikana vuonna 1940 se siirtyi omaan erilliseen rakennukseensa aseman viereen.
elokuvateatterit
rakennukset
Keuruun kuvanäyttämön tulitikkuetiketti. Kuvanäyttämö rakennettiin elokuvateatteriksi 1960-luvun alussa nykyisen Pitäjäntuvantien varteen.
Keuruun kauppayhtiön toimitilat olivat nykyisen Pitäjäntuvantien alussa 1940-luvun lopulta alkaen. Kauppayhtiö oli kuin pieni tavaratalo. Tulitikkuetiketissäkin mainitaan, että liikkeessä oli kangas- ja asuste-, siirtomaa, liha- ja maito, kemikali-, lelu-, ja paperiosastot. Tulitikkurasian on valmistanut Tukkukauppojen oy.
Keuruun kauppayhtiö toimi Keuruun keskustassa Klakin kulmassa, nykyisen Pitäjäntuvantien alkupäässä 1940-luvun lopulta. Sekatavarakaupan avasi liikemies Jussi Ruokonen ja se laajeni pieneksi tavarataloksi. Kauppayhtiön pihassa toimi myös kioski.
Tämä on Keuruu. Keuruun matkailulautakunnan julkaisu 1962.
autokauppa
Keuruun autotalon tulitikkuetiketti. Autotalo valmistui Keuruun keskustan tuntumaan Haapamäentien varteen 1966-1967. Autokaupan ja huoltamon lisäksi autotalon yhteydessä toimi myös ravintola Kesti-Ketvele. Keuruun autotalo sijaitsi nykyisen Tervan kauppakeskuksen alueella.
Jaakko Uuranniemi: Keuruun automaailmasta. Keuruun joulu 2013.
Keuruulla Karikon kulmassa sijainneen ruoka - ja siirtomaatavaraliike P. Jylhän tulitikkuetiketti. Tulitikut oli valmistanut Porin tulitikkutehdas.
kirkot
kirkkorakennukset
tiilirakennukset
tornit
kellotornit
Kuvassa on talvisessa maisemassa Keuruun uusi kirkko, jonka tornin kattoa korjataan. Kuva on otettu 30.12.1984.
Varpula Raimo
terva
tehtaat
teollisuusalueet
teollisuusrakennukset
Kuvassa on Keuruun keskustan tuntumassa Melonlahden rannalla sijainnut Keuruun tervatehdas toimintansa kulta-kaudella. Nykyään tehtaan paikalla on Liikuntapuisto.
tervakauppa
1940-luku
1970-luku
Kartassa on kuvattuna Keuruun Terva Oy:n alue rakennuksineen. Alueen on mitannut vuonna 1942 kartoittaja K. Airikkala ja kartan on täydentänyt vuonna 1971 kartoittaja Aleksi Takanen.
Airikkala, K
Takanen, Aleksi
tervateollisuus
1900-luku
teollisuus
Vuolle-Apiala, Niilo
Keuruun keskustassa Melonlahden rannalla toimi tervatehdas 1900- luvun alusta 1960-luvun alkuun saakka. Kuvassa on Niilo Vuolle-Apilalan omistaman Keuruun Terva Oy:n aikaisen tervatehtaan rakennuksia sen toimikauden lopulta. Nykyään tehtaan paikalla on liikuntapuisto.
Pohjoislahden koulun vaiheita : 1869 - 1888 - 1988
koulurakennukset
alakoulu
Pohjoislahti
kouluhistoriikit
Opettaja Liisa Saarisen kirjoittama Pohjoislahden ala-asteen satavuotishistoriikki. Teos on alun perin julkaistu monisteena. Valokuvassa Pohjoislahden kansakoulun luokat 3-4 ja osa 5. luokan oppilaista lukuvuonna 1957-58. Oikeassa reunassa historiikin kirjoittaja, opettaja Liisa Saarinen. Kuva on osa historiikin kuvitusta, joka sisältää muitakin koulukuvia eri vuosikymmeniltä.
Saarinen, Liisa
historia
asutushistoria
isoviha
seurakuntaelämä
kirkkoherrat
elinkeinot
rikokset
Warén, Aksel
evankeliumit
Elli Simolan Keuruun murteelle kääntämä jouluevankeliumin teksti. Evankeliumia on luettu ainakin koululaisten joulukirkossa 1990-luvulla, luultavasti muissakin tapahtumissa.
Reino Hoikkalan kauppaliike sijaitsi Keuruun keskustassa. Etiketissä mainostetaan, että kaupasta voi ostaa muun muassa ruokaa, siirtomaatavaroita, tekstiilejä sekä kotitalouskoneita ja Homelite-moottorisahoja. Hoikkalan kaupan rakennus on purettu, mutta sen entistä sijaintipaikkaa sanotaan yhä Hoikkalan risteykseksi.
liikkeet
Heikki Airaksinen piti kauppaa Keuruun keskustassa Ostola-nimisessä talossa. Samassa paikassa oli kauppaa pitänyt jo hänen isänsä Juho Airaksinen.
Keuruun keskustassa sijainneen K-Kauppa Torimarketin tulitikkuetiketti.
Lavinkonkylän talouskaupan tulitikkuetiketti
Keuruu--Lavikko
Lavikonkylän talouskaupan tulitikkuetiketissä kerrotaan, että kauppa sijaitsi Isolavikossa. Tulitikut on valmistanut Tukkukauppojen oy.
Valkolan kauppahuoneen tulitikkuetiketti
kauppahuoneet
Valkolan kauppahuoneella oli Keuruun keskustassa valintamyymälä ja rauta-ja maatalousosasto. Kauppahuone omisti myös myymäläauton.
hotellit
matkailukohteet
Hotelli Keurusselän tulitikkuetiketti. Ensimmäinen Keuruun lomahotelli aloitti toimintansa vuonna 1949 ja samalla paikalla toimii yhä hotelli Keurusselkä. Keuruulaisittain hotellin lempinimi on vieläkin Lomppari.
Elintarvikeliike Erkki Päivisen tulitikkuetiketti
Elintarvikeliike Erkki Päivisen tulitikkuetiketti. Keskon ruoka-, herkku - ja siirtomaatavaraliike sijaitsi Haapamäellä.
kioskit
Kurkiniemessä sijainnut Raittikioski mainostaa tulitikkuetiketissä olevansa edullinen elintarvikekioski. Tulitikkulaatikon on valmistanut Finn-match Jyväskylän maalaiskunnasta.
tiet
rautatiet
sillat
Valtatie 23
1960-luku
Kesäisessä kuvassa näkyy Lapinsalmen juuri rakennettu silta, jota lähestyy Jyväskylän suunnasta kuorma-auto. Sillan oikealla puolella näkyy rautatie, vanha maantiesilta ja Lapinsalmea. Kuvassa etualalla on myös pieni työmaakoppi aivan tien vieressä.
Tuominen, Matti
Matti Tuomisen kuvakokoelma, Keuruun museo 2017.
Keuruun varuskunnan kasarmi- ja huoltorakennuksia 1960-luvun lopulla
Keuruu--Valkealahti
varuskunnat
Keuruulla sijaitsi Puolustusvoimain Pioneerirykmentti. Se koulutti vuosittain noin tuhat pioneeri- ja suojelualan varusmiestä. Palkattua henkilöstöä oli 250. Viimeiset alokkaat astuivat palvelukseen tammikuussa 2014 ja Pioneerirykmentti lopetettiin loppuvuonna 2014.
HS-myymälä Keuruun talouskaupan tulitikkuetiketti
Tulitikkuetiketissä on HS-myymälä Keuruun talouskaupan mainos. Myymälä mainostaa olevansa nykyaikainen, edullinen, hyvin varustettu ja aktiivinen. Tulitikut on valmistuttanut Tukkukauppojen oy.
Keuruun Shell-huoltoaseman tulitikkuetiketti
huoltamot
Kuvassa on Shell-huoltamoiden keltainen simpukankuorilogo. Shell-bensiiniä myytiin Keuruun kirkonkylässä jo vuonna 1928. Vuonna 1961 avattiin Jyväskylän tien varteen huoltoasema, josta auto sai paitsi polttoainetta, myös huoltoa. Rakennuksessa sijaitsi myös baari.
puutyöt
opettajat
Kuvassa on kaksi miestä puisten huonekalujen ympäröimänä hirsiseinäisessä tuvassa. Esillä on Kotiteollisuusyhdistyksen läntisen piirin veistokoulun töitä maaliskuussa 1928. Opettajana toimi Eenok Lahti (1887-1952). Hän oli myös puutyönopettajana monella Pihlajaveden kouluista ja toimi myös valokuvaajana.
Lahti, Eenok
perheet
valokuvaajat
Kuvassa istuu edessä vasemmalla Matti Lahti (1848-1940), vieressä istumassa vaimo Eeva os. Sälli (1844-1925). Kuvassa takana seisoo heidän aikuisia lapsiaan. Vasemmalla seisoo heidän poikansa puutyönopettaja ja kylävalokuvaaja Eenok Lahti (1887-1952) vieressään sisaret Amalia ja Iina. Kuva on otettu vuonna 1912. Matti ja Eeva Lahden pienviljelijäperheeseen syntyi monta lasta, mutta ainakin kuusi heisä kuoli pieninä, ja heistä kolme jopa saman viikon aikana.
suojeluskunnat
Eenok Lahti oli puutyönopettaja ja kyläkuvaaja. Kuvassa hän on suojeluskuntapuvussa. Hän kuului Pihlajaveden suojeluskuntaan ja oli Pihlaisselän pohjoispuolen alueen johtavia henkilöitä. Suojeluskunnan toimintan tapahtui pääasiassa Pihlajaveden Asemankylällä, jossa oli ampumarata ja tilat kokoontumista varten.
Saarinen, Matti
henkilökuvat
Kuvassa on hirsirakennuksen edessä istumassa Matti Lahti (1848-1940) ja Eeva Lahti (1844-1925). He olivat pihlajavetisen kylävalokuvaaja ja puutyönopettaja Eenok Lahden (1887-1952) vanhemmat. Perhe asui Lahti-nimisessä Lehtomäen talon torpassa. Kuva on otettu 6.4.1913.
Keurusselkä
uitto
metsäkulttuuri
tukkilaiset
uittovälineet
Kuvassa on meneillään tukinuitto Lapinsalmen sillan kupeessa. Taustalla näkyy rautatiesillan lisäksi Keuruun molemmat kirkot sekä talon kattoja ja rannalla pieni rantasauna. Salmessa on tukkilautta, jonka viisi miestä hoitavat kekseillään. Lautan vieressä on kaksi puuvenettä.
Huttula
henkilöhistoria
Lehtonen, Joel
Huttulan talon emäntä Elisabet Carbonarian elämäntarina.
puukirkot
puurakennukset
Keuruun vanha kirkko on otettu käyttöön vuonna 1758 ja se viettää 260-vuotisen taipaleensa juhlavuotta vuonna 2018. Kirkko on toiminut museokirkkona 125 vuotta.
rehtorit
paikannimet
perinteenkeruu
Lappi, Liisa
Keuruu -- Häkkinen
metsästys
Esa Salovius pohtii sitä, miten hänestä tuli metsästäjä ja muistelee lapsuutensa jännittävää metsästyskokemusta.
Salovius, Esa
martat
yhdistykset
historiikit
Laine, Pirkko
Keuruun Marttojen historiikki 70 vuodelta (1936- 2005)
kansallispuvut
Vuori, Kerttu
moottoriajoneuvot
moottoriveneet
Eenok Lahti (1887-1952)omisti keskimoottorilla varustetun moottoriveneen. Tällä veneellä hän hoiti Pihlajaveden seurakunnan pappien, lukkarin yms. kuljetuksia Pihlaisselän yli seuranpitoon ja muihin tilaisuuksiin, sillä kunnon teitä oli vähän. Pääkulkureitit olivat vesireittejä. Kuvassa olevat naiset ovat Eenok Lahden sisarten tyttäriä.
Pihlajaveden vanhaa kirkkoa kunnostettiin 1920-luvun lopussa ja 1930-luvun alussa. Kuvassa tornin viiriä pitelevä käsityönopettaja Eenok Lahti (1887-1952) oli kunnostuksen päämestari ja suunnittelija. Kirkon sisäosat tehtiin kokonaan uudelleen, sillä sisustus oli käytetty muihin tarkoituksiin Pihlajaveden uuden kirkon valmistuttua vuonna 1870.
Käsityönopettaja Eenok Lahti Sällin koululla
käsityönopettajat
Eenok Lahti (1887-1952) toimi käsityönopettajana Pihlajaveden pohjoispuolen kolmella koululla: Sällissä, Lampilassa ja Valkeajärvellä. Kaikki kolme koulua sijaitsivat 10 kilometrin säteellä Eenok Lahden kodista, joten työmatkat taittuivat metsäpolkuja pitkin kohtuuajassa. Eenok Lahti oli käynyt puusepänkoulun Lahdessa.
moottoripyöräilijät
moottoripyörät
Eenok Lahti (1887-1952) omisti yhden Pihlajaveden ensimmäisistä moottoripyöristä, merkilltään Radco 2. Hän teki sillä pidempiäkin matkoja, jos huonot tieyhteydet vain tämän mahdollistivat. Taitavana seppänä hän teki moottoripyöränsä sivuille sukset ja meno onnistui hevosteillä talvellakin.
kansanedustajat
työväenliike
maalaukset
Liimatainen, Päivi 2017. Maria Rauniolle nimikkopolku. Artikkeli, Keskisuomalainen 21.5.2017.
Hartun lavalla tanssittiin joskus kolmastikin viikossa
Keuruu--Lammasperä
tanssilavat
Piilemä, Markku
kirjapainot
henkilöstö
Nieminen, Sinikka
kirjapainotyöntekijät
kirjanpainajat
Otavan kirjapainon tehdassali. Otavan Keuruun kirjapaino oli pitkään konsernin suurin tuotantolaitos. Taustalla oleva nainen Sinikka Nieminen. Kustannusosakeyhtiö Otava rakensi kirjapainonsa Keuruulle vuonna 1954. Toiminta alkoi vuonna 1955.
talvi
Talvinen maisema kuvattuna pappilan rannan rinteeltä. Vasemmalla rautatiekiskot johtavat kohti Jyväskylää, sähkölinja kulkee sen vieressä. Keskellä puiden välistä pilkottaa Keuruun Sukkatehtaan rakennuksia. Kuvan edustalla maantie kaartuu ja ylittää Lapinsalmen.
Kuvassa on näkymä juna-asemalta. Taustalla näkyy vaalea asemarakennus, jonka päätyseinällä on kyltti "KEURUU". Rakennuksen seinään nojaa kaksi miestä. Heidän edessään seisoo kaksi juttelevaa naista, joiden matkatavarat ovat vieressä penkillä. Kuva edustalla olevalla penkillä istuu mies pienen poikansa kanssa. Isällä on yllään pitkä ulsteri ja hattu. Hymyilevä poika nojaa pahvilaatikkoon, joka on sidottu narulla kiinni.
rakennettu ympäristö
Kansallispirtti sijaitsi Keuruun keskustassa vuosina 1910-1977. Kuva on otettu vuonna 1910. Kansallispirtin paikalla on nykyään liikerakennus.
Kuva: Aarne Forsman
Keuruun museo / Mano Forsmanin lahjoituskokoelma
Töysän auto linja-autoasemalla 1960-luvun alkupuolella. Autonkuljettajana Erik Patama.
linja-autoasemat
kuljettajat
autonkuljettajat
Patama, Erik
Kuvassa on linja-auto, jonka edessä seisoo kujettaja vierellään nainen. Hänellä on olallaan rahastajanlaukku. Linja-auto on pysäköitynä puisten laitureiden väliin. Kuvan vasemmassa laidassa, auton takana näkyy mies ja hänen takanaan kolmikerroksinen liikerakennus. Auton takanan toisella puolen näkyy matala puurakennus, jonka edessä on pysäköitynä kaksi autoa.
Teksti kertoo Keuruun keskustassa sijainneen Kansallispirtin rakennushistoriasta ja käytöstä 1910-1977. Kuva: Keuruun museo, Forsmanin kokoelma. Kuvaaja Aarne Forsman.
Haapamäki (Keuruu)
1950-luku
Kuvassa on kesäinen pihanäkymä koulun pihalta. Edessä kulkee hiekkatie ja sitä reunustaa osan matkaa puuaita. Pihaa ympäröi kolme rakennusta. Vasemmalla on vaalea, kolmikerroksinen koulurakennus. Keskellä samoin vaalea, kaksikerroksinen talo, jonka edessä näkyy auto. Oikeassa reunassa on puutalo pääty tiehen päin. Piha on tyhjä. Kuvan oikeassa laidassa seisoo iso koivu.
kirjallisuus
Kirjallisuusmatinea Keuruun kivikoulun juhlasalissa keväällä 1955. Eturivissä Einari Vuorela, Frans Emil Sillanpää, Laura Soinne, Sigfrid Sillanpää, Matti Kurjensaari, lehtori Sirkka Saraluoto ja yhteiskoulun rehtori Jussi Rainio. Toisessa rivissä Aija Tenkanen, Helena Lavikainen ja kirjailija Paavo Rintala. Silmälasipäisen Esteri Ampialan takana kirjakauppias Leima Tarhia, hänen edessään Seija Tarhia-Mäkinen ja Martti Mäkinen. Seinän vieressä seisomassa edestä: Erkki Sampila, Aimo Ahonen, kolme tunnistamatonta, Liisa Keski-Luopa, Oili Valkeisenmäki, tunnistamaton ja Kirsti Lahtinen.
Nobel-kirjailija Frans Emil Sillanpää vieraili Keuruulla 1955. Kuvassa hän lukee kirjaa kivikoulun näyttämöllä tuolilla istuen. Tuolin edessä lattialla on kukkakimppu.
Kuvassa on viisi vanhaa autoa pysäköitynä vinottain kirkonkylän raitille. Kunkin auton vieressä seisoo mies. Taustalla näkyy puita ja kaksi liikerakennusta.
veneily
järvet
rannat
Partiotoiminta on ollut aktiivista Keuruulla. Partiolaiset rakensivat Harri Uimosen ja Rainer Vilkkilän johdolla optimistijollat seurakuntakeskuksen alakerrassa. Kuvassa on meneillään Hirvipoikien keskiviikkopurjehduskilpailut Tarhialla.
Hokemia ja lentäviä lauseita Keurusseudulta
sanonnat
sananparret
Onni Haapalan kokoamaa aineistoa Keurusseudulta.
Elintarvikeliike Erkki Päivisen tulitikkuetiketti. K-kauppias Päivisellä oli liikkeet Haapamäen keskustassa ja Kumpulammilla. Tulitikkurasian on valmistanut Finn-match oy.
partiolaiset
juhlat
kulkueet
Keuruulla vietettiin partiottoiminnan 50-vuotisjuhlaa 25.4.1981. Juhlallisuuksiin kuului mm. kulkue Keuruuntiellä.
Varpula, Raimo
Itsenäisyyspäivän ohimarssi Keuruulla 1977
paraatit
itsenäisyyspäivät
Ohimarssi Keuruun keskustassa itsenäisyyspäivänä vuonna 1977.
Keuruun varuskunnan ohimarssi Keuruun keskustassa itsenäisyyspäivänä 1979. Sotilaat olivat pukeutuneet lumipukuihin, koska oli kulunut 40 vuotta talvisodan ajasta.
Hillevi Kuulasmaan kaupan tulitikkuetiketti. Kuulasmaan kauppa toimi Multiantiellä, Lehtiniementien ja Multiantien risteyksessä 1950-60-luvuilla. Rasian on valmistanut Porin tulitikkutehdas oy.
Artturi Valkolalla (1896-1986) oli Artturi Valkola- niminen kauppaliike Keuruun keskustassa. Multialla syntynyt Valkola harjoitteli kaupan pitoa veljensä Vernerin kaupassa Sahrajärvellä ja ostikin kaupan veljeltään. Vuonna 1928 hän siirtyi kauppiaaksi Keuruulle ja siirtyi pitkän uran jälkeen eläkkeelle vuonna 1964.
Arvo Valkolan liikkeen tulitikkuetiketti. Tulitikkurasian on valmistuttanut Kauppiaitten teollisuus oy. Arvo Valkola (1898-1948) oli apulaisena veljiensä (esim. Artturi Valkola) kauppaliikkeissä ja perusti sitten oman kaupan Keuruulle vuonna 1932. Hän hoiti kauppaansa kuolemaansa saakka.
Rautatieläisten Kauppa Oy : tulitikkuetiketit
Rautatieläisten Kauppa oy:n tulitikkuetiketti. Keuruun liike sijaitsi Haapamäellä, ja muita liikkeitä oli mm. Jyväskylässä, Seinäjoella ja Tampereella. Rasiassa olleet tulitikut olivat hehkumattomia tulitikkuja ja ne oli valmistuttanut Kauppiaitten teollisuus oy.
Rautatieläisten Kauppa Oy : tulitikkuetiketti
elintarvikeliikeet
Rautatieläisten Kauppa oy:n tulitikkuetiketti. Keuruun liike sijaitsi Haapamäellä, ja muita liikkeitä oli mm. Jyväskylässä, Seinäjoella ja Tampereella. Rasiassa olleet tulitikut oli valmistuttanut Kauppiaitten teollisuus oy.
Rautatieläisten Kauppa oy : tulitikkuetiketti
Rautatieläisten Kauppa oy:n tulitikkuetiketti. Keuruun liike sijaitsi Haapamäellä, ja muita liikkeitä oli mm. Jyväskylässä, Seinäjoella ja Tampereella. Rasiassa ollleet tulitikut olivat Valio-tulitikkuja ja ne oli valmistuttanut Kauppiaitten teollisuus oy.
Rautatieläisten Kauppa oy:n tulitikkuetiketti. Keuruun liike sijaitsi Haapamäellä, ja muita liikkeitä oli mm. Jyväskylässä, Seinäjoella ja Tampereella. Rasiassa ollleet tulitikut olivat Valio -hehkumattomia tulitikkuja ja ne oli valmistuttanut Kauppiaitten teollisuus oy.
Keurusselän sotilaskoti : tulitikkuetiketti
sotilaskodit
Keurusselän sotilaskodin tulitikkuetiketti. Keuruulla toimi varuskunta ja sotilaskoti vuosina 1967-2014. Tulitikkurasian on valmistanut Finn-match oy.
majoitusliikkeet
Karikon Kievarin tulitikkuetiketti. Tulitikkurasioiden valmistaja on Tukkukauppojen oy.
K-ruokakivelän tulitikkuetiketti. Lähikauppa sijaitsi Kiveläntiellä Keuruulla.