perheet
Pihlajavesi (kunta)
valokuvaajat
Kuvassa istuu edessä vasemmalla Matti Lahti (1848-1940), vieressä istumassa vaimo Eeva os. Sälli (1844-1925). Kuvassa takana seisoo heidän aikuisia lapsiaan. Vasemmalla seisoo heidän poikansa puutyönopettaja ja kylävalokuvaaja Eenok Lahti (1887-1952) vieressään sisaret Amalia ja Iina. Kuva on otettu vuonna 1912. Matti ja Eeva Lahden pienviljelijäperheeseen syntyi monta lasta, mutta ainakin kuusi heisä kuoli pieninä, ja heistä kolme jopa saman viikon aikana.
Lahti, Eenok
puutyöt
opettajat
Kuvassa on kaksi miestä puisten huonekalujen ympäröimänä hirsiseinäisessä tuvassa. Esillä on Kotiteollisuusyhdistyksen läntisen piirin veistokoulun töitä maaliskuussa 1928. Opettajana toimi Eenok Lahti (1887-1952). Hän oli myös puutyönopettajana monella Pihlajaveden kouluista ja toimi myös valokuvaajana.
kirkonkylät
Haapamäki
Keuruu -- Pohjoislahti
Koskenpää
terva
tervanpoltto
Äänitiedosto avautuu painamalla ensin aiheen kohdalla olevaa kaiuttimen kuvaa TAI itse aiheen otsikkoa JA sen jälkeen painamalla sivulle avautuneen mustan vaakapalkin vasemmassa laidassa olevaa pikku NUOLTA, jonka vieressä on aikalaskuri.
Lahtinen, Kaj
Kansa toimi ja talkoili, luovutti ja piilotti
pula-ajat
sota-aika
talkoot
säännöstely
salakauppa
Karttunen, Heikki
Vierimaa, Aulis
tarinapiiri
Kaj kasvoi vanhan ja uuden ajan tehtäviin
Keuruu -- Jukojärvi
siirtoväki
karjalaiset
karjatalous
radiosähköttäjät
runoilijat
sähköyhtiöt
sähkönjakelu
tulipalot
kalastus
Jukola, Oili
martat
yhdistykset
historiikit
Laine, Pirkko
Atlantin takainen hyvän tahdon lähettiläs Isabel Foye ja Keuruu
Keuruu
avustustoiminta
Pennsylvanialaisen maantiedon opettajan Isabel Foyen (1913–1999) suuri sydän ja hyvä tahto toivat kaivattua apua sodanjälkeistä pula-aikaa eläneelle Keuruulle ja Suomelle. Vuonna 1947 nuori amerikkalainen opettaja Isabel Foye lähetti Valittujen Palojen vuosikerran lahjaksi annettavaksi yhdelle henkilölle Suomessa ja Japanissa. Suomessa tilauksen vastaanottajaksi valikoitui satunnaisesti keuruulainen arkkitehti Laila Niemioja, joka lahjasta hämmästyneenä lähetti Isabel Foyelle kiitoskirjeen. Kiitoskirjeestä alkoi heidän välillään kirjeenvaihto, joka laajeni lämpimäksi ystävyydeksi. Niemiojan kirjeet elämästä sodanjälkeisessä Suomessa herättivät ikätoveri Isabelin auttamishalun, joka tuli saamaan poikkeuksellisen laajat mittasuhteet. Jo toisessa kirjeessään Laila Niemiojalle maantietoa opettanut Isabel Foye kirjoittaa kertovansa oppilailleen Suomesta ja niistä raskaista vaikeuksista, joita suomalaisilla tuohon aikaan oli. Hän myös pyytää lupaa auttaa Niemiojan perhettä ja lähettää postitse heille joitakin tarvikkeita. Ensimmäisen paketin jälkeen paketteja saapui Suomeen lukuisia. Isabel Foye organisoi koulussaan ensimmäiset keräykset, joiden tuloksena Keuruulle lähetettiin mm. vaatteita ja ruokatarvikkeita. Laila Niemioja vei paketteja Keuruulla niitä eniten tarvitseville, erityisesti Keuruulle muuttaneille evakkoperheille, jotka olivat menettäneet sodassa kaiken omaisuutensa. Niemioja lähetti Isabel Foyelle apua tarvitsevien perheiden osoitteita, jotta apu menisi suoraan perille. Isabel Foyen auttamisen halu ja avustustoimet olivat laajuudessaan poikkeuksellisia. Sodanjälkeisten vuosien aikana Isabel Foye järjesti useita avustuskeräyksiä kotikaupungissaan Pennsylvanian Girardissa ja sen lähistöllä. Näiden keräysten tuloksena hän lähetti yli toista sataa avustuspakettia Suomeen. Amerikan paketteja meni Keuruun lisäksi mm. lastenkotiin Lappeenrantaan sekä Helsinkiin, Lahteen, Kajaaniin ja Paltamoon. Paketit sisälsivät mm. vaatteita, ruokaa, makeisia ja lääkkeitä, joita Isabel Foye hankki myös omalla kustannuksellaan. Isabel Foyesta tuli suuri Suomen ystävä ja hän vieraili Suomessa lukuisia kertoja. Ensimmäistä kertaa Foye matkusti Suomeen ja Keuruulle Niemiojan perheen kutsumana kesällä 1948. Kahden kuukauden vierailunsa aikana hänestä tuli myös perheen tyttären, Liisa Isabelin kummitäti. Suomessa olleessaan hän ja Laila Niemioja matkustivat Lappiin ja Pohjois-Norjaan yhdessä 17 helsinkiläisen naisarkkitehdin ryhmän kanssa. Matka oli opintomatka, jolla tutustuttiin Lapin jälleenrakentamiseen. Matkan aikana Foye näki omin silmin Lapin hävityksen. Foyen matkastaan kirjoittama laaja artikkeli julkaistiin Yhdeysvalloissa Journal of Geography -lehdessä 1949. Artikkelissaan Foye kuvaa saksalaisten jälkeensä jättämää Lapin tuhoa ja kertoo Suomen luonnosta, elinoloista ja saamelaisten elintavoista. Isabel Foyeen tekivät erityisen vaikutuksen suomalaisten sodanjälkeinen jälleenrakennustahto ja raskas sotavelkataakka, jota kaikesta huolimatta hoidettiin kunnialla. Matkansa jälkeen Isabel Foye teki Yhdysvalloissa Suomea tunnetuksi kirjoittamalla artikkeleita useisiin sanoma- ja aikakauslehtiin. Hän oli pidetty puhuja, joka luennoi kotiosavaltionsa eri kaupungeissa Suomesta ja matkoistaan. Foye välitti luennoillaan ja artikkeleillaan positiivista kuvaa sekä ajantasaista tietoa amerikkalaisille tuntemattomasta ja kaukaisesta maasta. Käsitellessään oppitunneillaan Girard'issa Suomea, hän käytti usein kansallispukua, jonka oli saanut lahjaksi Laila Niemiojalta. Isabel Foyen laaja hyväntekeväisyystoiminta herätti huomiota myös Suomessa. Häntä haastateltiin lehtiin, joissa kerrottiin hänen poikkeuksellisen lämpimästä suhteestaan Suomeen ja siitä, miten hän vierailuillaan oppi uimaan, soutamaan, saunomaan ja juomaan kahvia. Isabel Foye oli aktiivinen hyväntekijä ja mukana monessa, mm. Punaisen Ristin toiminnassa. Hänen ennakkoluulottomuudestaan ja suuresta sydämestään kertoo se, että hän adoptoi ja kasvatti Vietnamin sodasta pelastuneen vietnamilaisen perheen orvoksi jääneet lapset. Moni keuruulainen suku muistaa edelleen lämmöllä Foyen avun. Lea Keskinen o.s. Syrjä muistelee Foyen lähettämää avustuspakettia: ”Siinä paketissa oli vaatteita meille isommille lapsille ja vauvan vaatteita, joista tämä nuttu on säilynyt tähän päivään asti. Amerikan paketissa oli myös itkevä nukke, se oli vaaleahiuksinen amerikkalaisen näköinen. Vauvan nutusta Pirkko-siskoni kertoi, että se oli meidän sisarussarjan nuorimman nuttuna (meitä on 10 lasta). Myös Pirkon neljä lasta on pitänyt sitä vauvana 1960-70-luvulla. Siitä nutusta otettiin mallia ja Pirkko teki omille lapsilleen samanlaisia lisää.” Foyen avustuspakettien myötä pula-ajan lapset Keuruulla saivat iloa lelujen ja makeisten muodossa ja kulkeutui jopa siihen aikaan eksoottinen banaanikin Keuruulle. Kiitoksena paketeista Laila Niemioja lähetti Isabel Foyelle lahjaksi useita isänsä taideteoksia. Pennsylvaniassa on todennäköisesti vielä tänäkin päivänä Laila Niemiojan isän, taiteilija Toivo Gideon Tuhkasen maalaamia suomalaisia maisemia Kolilta ja Vuokatista. Lähteet: Ahto Niemiojan arkisto Ahto Niemiojan tiedonannot 11.9. ja 19.12.2018 Jarmo Ruhasen verkkosivuilla oleva aineisto Isabel Foyesta
Lammi, Teija
Keuruu Laila Niemiojan piirustuslaudalla
Niemioja, Laila
rakennusperintö
arkkitehdit
rakennuskulttuuri
rakennukset
Artikkeli arkkitehti Laila Niemiojan suunnittelemista rakennuksista Keurusseudulla.
Lappi, Liisa
Ruhanen, Jarmo
talonpoikaiskulttuuri
koulut
rehtorit
paikannimet
perinteenkeruu
lotat
järjestöt
Oulu
Kestilä
maanpuolustusjärjestöt
muistelu
kokemuskerronta
Lastentarhanopettaja Kerttu Lavaste os. Kortekangas kertoo muistojaan lottatoiminnasta. Ne ovat osa Elina Lahden tekemää haastattelua lottatapahtumassa Keuruulla Haapa­mäen Suojalla 28.4.2019.
Lavaste, Kerttu
Eräs synnytys Keuruun vanhassa sairaalassa 25.2.1955
synnytys
kätilöt
talvi
vesijohdot
pappilat
Kertomuksessa ruustinna Kerttu Lavaste muistelee toisen lapsensa synnytystä eräänä pakkasyönä Keuruun synnytyslaitoksella.
Karjala
Pyhäjärvi Vpl.
koulunkäynti
asepalvelus
sodankäynti
jatkosota
saksalaiset
Lapin sota
Niinisalo (Kankaanpää)
Haapamäki (Keuruu)
Tekstissä rovasti Pekka Lavaste muistelee nuoruuttaan eri puolilla Suomea - muuttoa Karjalasta, koulunkäyntiään ja sotataivaaltaan.
Lavaste, Pekka
Merkintöjä päiväkirjaan tiistaista 2.2.2023 Keuruun Melonsaaressa
päiväkirjat
eläkeläiset
radio-ohjelmat
aamiaiset
sotaveteraanit
konsertit
taidemaalarit
lausunta
uutiset
Tekstissä rovasti Pekka Lavaste kertoo monivivahteisesta päivästään 2.2.1999. Kirjoitus on osa Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran keruuta kyseisen päivän tapahtumista.
Tekstissä rovasti Pekka Lavaste antaa leikkimielisen työtodistuksen puolisolleen Kertulle tämän tekemistä, monipuolisista, tehtävistä elämän eri alueilla.
Lääkäri ja hänen potilaansa eli Viikko maalaispappilassa
huumori
joulu
tarinat
lääkärit
Leikola (suku)
Leikola, A.R.
Leikola, Anto
Esipuheen ja A.R. Leikolan biografian oikeudenhaltija: Anto Leikola
Jartti, Heikki
rautatiet
myymälät
Lepikko, Leila
Alastaro
rahanarvo
rahankäyttö
rahapolitiikka
Keuruun Rintamaveteraanien viestiä 50 vuotta
sotainvalidit
Keuruun rintamaveteraanien ja muiden veteraanijärjestöjen toiminnan vaiheita.
Lerkkanen, Lea
Keurun Rintamaveteraabnit ry, toim. Lerkkanen, Lea: Keuruun Rintamavetaraanien viestiä 50 vuotta, Digipaino Keuruskopio Oy, Keuruu 2016.
kirjapainot
harjannostajaiset
Vuonna 1954 kuvattu katsaus maahamme. Esillä muun muassa presidentin puolison vierailu Kuopiossa, Savon Lastenlinnan ja joulumerkkikodin vihkiäiset, evankelistan saarna, Otavan uudisrakennuksen harjannostajaiset, pontikkatehdas, laivastovierailu ja musiikkijuhlat. Kesto 8:10 min.
Lewing, Harry
Haapanen, Yrjö
Ekholm, Topi
Aaltonen, Yrjö
Heino, Niilo
Laaksonen, Mauri
Kansallinen audiovisuaalinen instituutti
Suomi-Filmi Oy
Valkealahti
Keurusselkä
kesäasukkaat
Lintula, Paavo
liikenne
tiet
Paavo Lintula kertomus järven ja sen rantojen tapahtumista vuosikymmenten mittaan.
veneet
kirkkoveneet
vesiliikenne
1800-luku
onnettomuudet
Durchman, Niklas
Kolho (Mänttä-Vilppula)
käsityöläiset
sepät (ammatit)
papit
seurakuntalaiset
Tekstissä kerrotaan kirkkovenematkoista 1800-luvulla Kolhon ja Keuruun välillä. Kolhon Ylä-Kaukasen ranta oli myös tärkeä kauppapaikka. Elokuussa 1845 kirkkoveneonnettomuus järkytti kirkkokansaa.
talvisota
taistelupaikat
lukio
metsänhoito
metsänhoitoyhdistykset
maanviljelijät
Muistokirjoituksessa sotaveteraani Pekka Viinikan sisarenpoika Paavo Lintula muistelee enonsa elämäntyötä.
Luolamäen Puu-Tek ja PuuKerä - käden taitojen yritykset
yritykset
kädentaidot
Luolamäen Puu-Tek ja Puukerä
taajamat
rautatieasemat
1980-luku
kirkkorakennukset
Kesäinen näkymä Keuruun rautatieasemalle. Taustalla uuden kirkon torni. Oikealle edessä nainen maalaustelineen ääressä.
Luotio Jorma
Keuruun museo / Jorma Luotion kuvakokoelma
sillat
tanssit
Lapinsillalle tultiin jo viime vuosisadalla katsomaan "Eliaan" tuloa ja lähtöä. Uuden "Elias Lönnrotin" kunniaksi kesällä 1986 järjestettiin ensimmäiset siltatanssit. Kuvassa etualalla selin soittamassa Keuruun pelimannit. Sillalla ihmisiä tanssimassa ja katsomassa lähestyvää "Elias Lönnrot" alusta.
Luotio, Jorma
Keuruun museo / Jorma Luotion Keuruu kuvakokoelma
kaupungit
autoliikenne
historia
Näkymä Keuruuntielle 1980-luvulla. Keskellä autoliikennettä, taustalla näkyy liikerakennuksia ja Keuruun kirkon torni.
kaupunkikeskustat
ilta
Illan pimeydessä otettu kuva yläviistosta Keuruuntieltä etelästä pohjoiseen. Pitkällä valotuksella otetun kuvan keskellä Keuruuntie, jossa näkyvät pitkinä viivoina autojen etu- ja takavalot.
koulurakennukset
1930-luku
kirjastot
kirjastorakennukset
nuorisotalot
Talvinen kuva vuonna 1932 valmistuneesta rakennuksesta, jossa toimi alunperin koulu. 1980-luvulla rakennuksessa toimi Haapamäen kirjasto ja nuoristotalo.
Siipirataslaiva Elias Lönnrot Ahtolan satamassa
laivaliikenne
laivat
risteilyalukset
satamat
Uusi siipirataslaiva "Elias Lönnrot" rakennettiin vuonna 1986 ja vihittiin käyttöön 18.6. samana vuonna. Kuvassa näkyy laiva sivuprofiilissa Ahtolan satamassa, taustalla Keuruun kirkon torni.
Koululaisia Kivelän vastavalmistuneen koulun pihalla
välitunnit
Koululaisia välitunnilla vastavalmistuneen Kivelän koulun pihalla.
Talvinen näkymä entisen Tiwi Oy:n tehtaalle
tehtaat
lastulevyteollisuus
Varissaari
teollisuus
teollisuusyritykset
Talvinen näkymä veden yli entisen Tiwi oy:n lastulevytehtaan rakennuksiin. Värivalokuvassa on etualalla järveä ja järvialueen takana laaja tehdasalue. Kuvassa oikealla piipuista nousee savua tai höyryä pakkasilmaan. Rakennuksen katolla punaisin valokirjaimin kirjoitettu Tiwi. Orion luopui kemianteollisuudesta Keuruulla vuonna 1957. Keuruulle päätettiin perustaa teollisuustiloihin lastulevytehdas. Orionin tytäryhtiön nimeksi Keuruulla vakiintui vuoteen 1962 mennessä Tiwi Oy. Tiwin toiminta kehittyi ja tehdasalue laajentui nopeasti 1960-luvulla. Lastulevyllä oli kysyntää niin kotimaassa kuin ulkomaillakin. Vuonna 1972 Tiwin omistajaksi tuli G. A. Serlachius oy. Tiwin toiminta jatkui vuosina 1987-1990 Metsä-Serla Oy:n omistuksessa ja vuosina 1990–2006 Finnforest Oyj:n luotsaamana. Vuonna 2006 Puhos Board Oy osti lastulevytoiminnan, joka loppui Keuruulla kesällä 2007. Alueelle tuli lämpolaitostoimintaa 2000-luvulla. Historia näkyy ja kuuluu myös paikannimissä: Pappilanniemen ja Varissaaren välisen lahden nimi on keuruulaisittain yhä Tiwinlahti, vaikkei se virallinen paikannimi olekaan.
kaupungintalot
Talvinen kuva Keuruun kaupungitalosta sivusuunnasta lumisten puiden ympäröimänä. Taivas on kellertävä ja hämärä valo saa etualan lumen sävyttymään violettiin.
Keuruun Pappilanniemi. Pappilan, karjalaisten ja nahkurinverstaan niemi
Pappilanniemi
asuinalueet
nahkurit
Lehikoinen, Yrjö
Kalliala, Lauri
Ahoranta, Lauha
jälleenrakentaminen
Tekstissä kerrotaan Keuruun Pappinniemen ja siellä sijainneen Lehikoisen nahkurinverstaan tarinaa aina 1930-luvulta 1950-luvulle.
Määttä, Hilkka
Sipponen, Esko
1940-luku
muistot
asutustoiminta
toinen maailmansota
Keuruun Pappilanniemestä tuli monen karjalaisen perheen uusi koti toisen maailmansodan jälkeen. Tekstissä muistellaan asuttamisen vaiheita ja elämää Pappilanniemessä.
Sipponen, Tarja
Mäkinen, Aarne
Asunnan työväenyhdistyksen johtokunta vuonna 1920
Asunta (Keuruu)
1920-luku
työväenyhdistykset
johtokunnat
Lempinen, Emma
Nikkaanmäki, Aino
Mäkinen, Lyydia
Laaksonen, Anshelm
Nikkaanmäki, Juho
Peltola, Semmi
Mäkinen , Matti
Kuvassa on Asunnan työväenyhdistyksen johtokunta pöydän ääressä. Kuvassa vasemmalta ylhäältä Emma Lempinen, Aino Nikkaanmäki, Lyydia Mäkinen. Vasemmalta alhaalta Anselm Laaksonen, Juho Nikkaanmäki, Semmi Peltola ja Matti Mäkinen.
Muurari Värvinen on saanut työnsä tehtyä
muurarit
henkilökuvaus
interiöörit
Mäkinen, Atte
Mäkinen, Johanna
leivinuunit
Mäkinen, Matti
Kuvassa keskellä muurari leivinuunin edessä työvaatteissaan työkalut käsissään. Hänen vasemmalla puolellaan Atte Mäkinen ja Johanna Mäkinen sylissään lapsi. Koira makaa hellan päällä. Muurarin oikealla puolella Matti Mäkinen.
maatilat
Kuvassa Lyydia Mäkinen, Atte Mäkisen pieni tytär Martta ja Matti Mäkinen seisovat Hautalan talon pihassa. Uusi talo on taustalla, se on vielä maalaamaton. Kuvassa on kevät tai syksy.
häät
juhlat
Kuvassa on kokoonnuttu Atte Mäkisen ja Johanna Mäkisen os. Järvisen hääkuvaan. Hääpari istuu edessä ja ympärillä on useita kymmeniä henkilöitä hääväkeä. Kuva on otettu Piippalasta Johannan kotona.
Kuvassa Hautalan talon puutarhassa kesällä Lyydia Mäkinen, Johanna Mäkinen, Matti Mäkinen ja Johannan esikoinen Martta. Talo on maalattu punamullalla.
Vanhan kydön pellolla emäntä, isäntä ja eläimet
lehmät
hevonen
Kuvassa on Hautalan talon emäntä Lyydia Mäkinen eli Hautalan Lyyli kolmen lehmän kanssa laitumella. Vieressä seisoo Hautalan isäntä Matti hevosen kanssa.
sukulaiset
henkilöt
Hautalan etupihalla sukulaisia kylässä. Ihmiset istuvat nurmella talon edessä. Vasemmalta Eljas Oopettila, Heikki Oopettila, Atte Mäkinen, Johanna Mäkinen sylissä tytär Maire, Effia Hanho (Lyydia Mäkisen äiti), Martta, Johannan ja Aten tytär ja Mairen sisko Lyydia Mäkinen ja Matti Mäkinen
seurantalot
Mäkinen, Pekka
Mäkinen, Pirkko
Tiusala-Valkealahti, hyödyn ja ilon kyläkunta
Keuruu -- Tiusala
Keuruu -- Valkealahti
lapsuus
Mannila, Jenny
runot
Keuruun vanha kirkko
Alusvaatteita ja marjoja Haapamäen rouville
rautatieläiset
käsityöt
marjanpoiminta
Keuruun säästöpankki Keuruun kirkkoaukiolla
pankit
Keuruun Säästöpankki
rakennettu ympäristö
Mustavalkoisessa talvisessa valokuvassa on iso puurakennus kirkkoaukiolla Keuruun uuden kirkon vieressa. Kuvassa kirkosta näkyy tornia kuvan oikeassa laidassa. Keuruun Säästöpankki rakennutti talon toimitilakseen vuonna 1924. Rakennus oli ensimmäinen vuonna 1899 toimintansa aloittaneen pankin oma rakennus. Pankin tilat olivat aiemmin olleet kunnantalolla Varjolassa ja myöhemmin Kansallispiirtillä. Pankin konttori siirtyi keskelle kirkonkylää uuteen liikerakennukseen vuoden 1929 lopussa. Kuvan rakennuksessa toimi sen jälkeen Alma Piispalan matkustajakoti Torinkulma. Rakennus purettiin valtatie 23 rakennustöiden tieltä vuonna 1966.
Matilainen, Arvi
Keuruun Säästöpankin henkilökuntaa 1930-luvun alussa
pankkiala
työntekijät
henkilöstö
toimistot
toimitilat
Kotiranta, Frans
Lamminheimo, Aarne
Mustavalkoisessa valokuvassa on Keuruun Säästöpankin henkilöstöä työpöydän ympärillä pankin toimistossa. Kuva on ilmeisesti 1930-luvun alusta. Kuvassa on vasemmalta oikealle Frans Kotiranta, F.V. Tuomisto ja Aarne Lamminheimo. Pastori Frans Kotiranta (1883-1960) oli Keuruun Säästöpankin hallituksen puheenjohtaja vuosina 1925-1932. Aarne Lamminheimo oli Keuruun Säästöpankin toimitusjohtaja vuosina 1925-1943.
Perheyrittäjyyttä jo neljän sukupolven ajan
linja-autoliikenne
matkatoimistot
yrittäjät
Matka Mäkelän perustaja, Valdemar Mäkelä, oli 1930-luvulla menestyvä kyläkauppias, kunnes vuonna 1937 päätti ostaa ensimmäisen linja-autonsa vaimonsa Enne Dagmarin kanssa. Yrityksen ensimmäinen vakiovuororeitti ajettiin Soini-Myllymäki-Keuruu -tiellä, vaikka silloinen Keuruun nimismieskin kommentoikin: "Eihän hullukaan tule niiden mäkien takaa linja-autolla.” Niin vain tultiin, aina talvisotaan asti. Sodan koittaessa oli Valdemarin kuitenkin lähdettävä rintamalle autojen kanssa, mikä päättyi Valdemarin osalta Taipaleenjoelle 1.1.1940. Valdemar kaatui sodassa, mutta autot palautettiin Ennelle -romuiksi ajettuina. Sodan jälkeen julkisen liikenteen tarve kasvoi ennen näkemätöntä vauhtia, ja näin luotsasi Enne, kahden lapsen yksinhuoltajaäiti, yrityksen kaikesta läpi. Eteenpäin mentiin pohjalaisella sisulla, vaikka ajokorttia ei ollut takin taskussa, eikä kokemustakaan moottoriajoneuvojen hoidosta. Hän laittoi kuitenkin linjat kuntoon, hoiti autojen huollot, palkkasi kuljettajat sekä piti huolen kodistaan ja lapsistaan unohtamatta postin jakoa polkupyörällä lisätienestinä. Ja kaikki tämä naisena 1940-luvulla hyvin miesvaltaisella alalla. Yhdestä linjasta Soini-Myllymäki-Keuruu -reitillä siirryttiin aikanaan perheyritykseen, jossa oli mukana äiti ja kaksi poikaa, Enne sekä Antero ja Rauno Mäkelä. Vuosien saatossa Antero jatkoi puolisonsa Anja Mäkelän kanssa Liikenne Mäkelä Ky:n (perustettu 1971) johdossa bussipuolella, ja Rauno Mäkelä otti ohjakseen huoltoaseman Ähtärissä. Yrityksen kotipaikaksi muutettiin Keuruu vuonna 1983. Tästä vuotta myöhemmin Anja menehtyi, jonka jälkeen Antero jatkoi yrityksen pyörittämistä lapsiensa Jukan, Tiinan ja Riston kanssa. 1980-luvun lopussa henkilöauto korvasi julkisen liikenteen rankasti. Tähän murrokseen yritys sopeutui tiukalla kulukuurilla, ja strategia muutettiin linjaliikenteestä tilausajoihin. Tilausajojen mukana tuoma tarve matkatoimistopalveluille sai Jukan, Tiinan ja Riston perustamaan Matka Mäkelä Oy:n sekä ostamaan isältään Liikenne Mäkelä Ky:n. Sähköpostin ja internetin tullessa toimintoja tehostettiin edelleen siirtämällä yrityksen kaksi eri toimistoa ja linja-autojen varikko saman katon alle yrityksen nykyiseen osoitteeseen Mäntymäentie 26, Keuruu. Internet oli vain alkusilaus ”hulluuden highwaylle”. Nykypäivänä yritys sopeutuu 2000-luvulla alkaneeseen murrokseen koskien esimerkiksi sosiaalista mediaa ja reittiliikenteen asteittaista vapautumista johdossaan neljännen sukupolven yrittäjät, serkukset Matti Mäkelä, Noora Mäkiaho ja Nelli Oksanen sekä apunaan Jukka ja Tiina vähemmistöosakkaina. Niin jatketaan, kuten vuosien saatossa on opittu. Kuten Enne Mäkelän aikaan 1940-luvulla, on edelleen naisia ”miesten alalla”. Erinomainen henkilökunta ja luksuskalusto pitävät huolen pehmeistä kyydeistä - myös aikoinaan mäkisellä Soini-Myllymäki-Keuruu -reitillä! Alla olevan Youtube-linkin takana keuruulaisen Mainostoimisto Pelismon tekemä video yrityksen tarinasta viimeisten 80-vuoden ajalta.
Matka Mäkelä Oy
kokoontumiset
tapaamiset
hirsirakennukset
Mustavalkoisessa valokuvassa on iso joukko väkeä Keuruun Kansallispirtin portailla talvipäivänä. Hirsirakennuksen seinässä on kyltti Keuruun kunnan säästöpankki. Keuruun Kansallispirtti valmistui vuonna 1910. Keuruun kunnan säästöpankki toimi rakennuksissa vuosina 1914-1925. Kuvasta on tunnistettu edessä äärimmäisenä oikealla seisova Kaarlo Härmä ja edessä keskellä seisova kunnankätilönä Keuruulla toiminut Aini Härmä.
Matti Hietala, kuvaaja
Maatalousväkeä retkellä 1960-1970 -luvun taitteessa
maatalous
maatalousneuvonta
maatalousjärjestöt
retket
Kuvassa retkeläiset seisovat tuulisella maatilan pihamaalla konehallin vieressä. Miesten mukana on pieni poika ja yksi nainen, jolla on yllään kansallispuku. Takana näkyy maatilan punainen asuinrakennus.
Mennala, Pekka
Huttula
14-vuotiaan Matin sota-ajan muisto metsäkaartilaisesta.
Metsälä, Matti
Matti Metsälä muistelee sota-aikaa kotikylällään ja kertoo aluelle sijoitettujen karjalaisperheiden kohtaloista.
lapset (ikäryhmät)
lastenkodit
leikit
lastenohjelmat
maaseutukulttuuri
Yleisradion aluetoimitusten minidokumentissa esitellään Suomea lapsille lasten näkökulmasta ja eri paikkakunnilta. Ohjelmat ovat vuosilta 1980 ja 1981. Jimi-pojasta kertova jakso on kuvattu Pohjoisjärvellä.
Mikola, Esko
Koistinen, Pentti
Hiltunen, Erkki
Huovi, Hannele
laulut
valssit (sävellykset)
nuottijulkaisut
Keuruulaisen Sakari Moision säveltämä ja sanoittama valssi. Nuottisovituksessa melodia, soinnut ja sanat.
Moisio, Sakari
Tarhia
Keuruulaisen Sakari Moision säveltämä ja sanoittama valssi. Nuottijulkaisu sisältää melodian, soinnut ja sanat.
Keuruulaisen Sakari Moision säveltämä ja sanoittama kotiseutuaiheinen laulu. Nuottijulkaisu sisältää melodian, sointumerkit ja sanat. Kappaleen erikoisuutena on se, että kaikki sanat alkavat k-kirjaimella.
Taksikyytiä ja veneilyä Heikki Soinisen tapaan
taksit
vihkiminen
veneily
muistelupaja Keuruun kirjastolla 26.1.2018
Kooste Keuruun kunnansairaalan 100-vuotisjuhlan tapahtumista vuonna 1989
sairaalat
terveyskeskukset
Teuvo Mujon koostamaa videomateriaalia Keuruun kunnansairaalan 100-vuotisjuhlan tapahtumista vuonna 1989. Ensiesitys kulttuuritalo Kimarassa marraskuussa 2017.
Mujo, Teuvo
maatalouskoneet
maansiirtokoneet
tuohityöt
kehruu
vanhat autot
päreet
moottorityökoneet
moottorit
harmonikansoittajat
junanvaunut
Dokumentti kertoo Keuruun Kalettomalla vuonna 2016 järjestetystä konepäivästä, jossa oli esillä vanhoja maatalous- ja maansiirtokoneita sekä kädentaitoja. Kesto 23:58 min.
Arkeologiset kaivaukset Keuruun Suojoella 1991
arkeologia
kaivaukset
Dokumenttielokuva vuonna 1991 Keuruun Suojoella tehdyistä arkeologisista kaivauksista. Museologian professori Janne Vilkuna esittelee Suojoen kaivausten tuloksia vuonna 2016 Keski-Suomen museossa kuvatussa jaksossa. Kesto 31:13 min.
Suur-Keuruu
Dokumenttiohjelma Talvisota-elokuvan kuvauksista Keuruulla
sotaelokuvat
maanpuolustus
sotilaat
vapaaehtoiset
Riihon kylällä talvella 1988-1989 filmatun Talvisota-elokuvan kuvauksia Keuruulla ja tekijöiden haastatteluita. Kesto 46:44 min.
Mäkinen, Asko
Virtanen, Reijo
Halttunen, Juhani
Keuruun kaupunki
Omasta huonekalutehtaasta sisustussuunnitteluun - Musakan huonekaluliikkeen tarina
Musakka Oy
Keuruun pursiseuran toimintaa ja Keurusselän laivaliikennettä
varppaajat
uitto
Muteli, Kai
Vesterinen, Liisa
patsaat
muistomerkit
ilmavalvonta
kuvanveisto
Kara, Timo
Vaissi, Ilmari
projektit
Haapamäen Suojan pihassa oleva lottien sodan aikaista työtä kunnioittava Timo Karan Ilmavalvojat-patsas valmistui vuonna 1994. Teksti kertoo patsashankkeen vaiheista.
Nelimarkka, Iia
Joulunviettoa sodan varjossa Pihlajavedellä
kotirintama
ruokaperinne
kodinhoito
jouluperinne
Niemi, Maria
Rantanen, Irja
Laila Niemiojan suunnittelemat rakennukset
Luettelo diplomiarkkitehti Laila Niemiojan suunnittelemista kohteista Keuruulla ja muilla paikkakunnilla.
Niemioja, Ahto
Niinilampi, Laura
Varpula, Raimo
Vääriskoski, Orvokki
Keuruun Lammasperän työväenyhdistyksen toiminnasta vv. 1907-1941
Lammasperä
Kivijärvi
Niinimäki, Reino
Keurusselän kasarmialueen tiestöllä on historiatausta
Keuruu--Valkealahti
nimet
kasarmit
puolustusvoimat
Luento Keuruun kansalaisopistossa sarjassa Miehiä ja naisia teiden nimien takana 24.10.2017
Paappanen, Tapio
sota
sotateollisuus
Keuruu -- Haapamäki
kyläyhdistykset
rautatieliikenne
Vuodelta 2014 oleva radiotallenne, jossa haastatellaan Haapamäen kyläyhdistyksen aktiiveja. Aiheena muun muassa Porin radan uudelleen aukaisu, Haapamäen rautatiemiljöön kunnostaminen elämysmatkailua varten ja toive saada alueelle korjausrakentamisen keskus. Kesto 11 min.
Paaso, Marika
Maasola, Mikko
sukat
kutomot
Palva-aho, Aino
Tarinapiiri
sisävesiliikenne
laivamatkailu
hotellit
ravintolat
osuusliikkeet
matkailu
Vuonna 1945 valmistunut dokumentti, jossa esillä sisävesilaivamatka Keski-Suomessa maakunnan esittelyn näkökulmasta kuvattuna. Kohteina muun muassa vanha kirkko, Orionin tehtaat ja Keski-Suomen Osuusliikkeen hotelli. Keuruu kohdassa 8:40. Kesto 10:57.
Pänkäläinen, Antti
Kumpulainen, Unto
Lavola, Kalevi
Creutz, Carl-Erik
Finlandia Kuva Oy
Keski-Suomen Matkailijayhdistys ry
Harjulinnan vaiheita suojeluskunnantalosta kylätaloksi
Häkkinen (Keuruu)
suojeluskunnat
Harjulinnan vaiheita Häkkiskylässä 80 vuoden ajalta.
Pänkäläinen, Hillevi
Häkkisen maamiesseura ry:n pöytäkirjat 1945-1995 Häkkisen maaseutuseura ry:n pöytäkirjat 1995-2005
autot
meijerit
iltamat
Pänkäläinen, Erkki
Liukon Liukas - kirkkoveneen monipolvinen tarina
Kuorevesi
kyläyhteisöt
1900-luku
Hillevi Pänkäläisen artikkeli kertoo kirkkovene Liukon Liukkaan vaiheista. Se on toinen tähän päivään säilyneistä Keuruulla 1800-luvulla käytetyistä kirkkoveneistä.
Keuruun Lotta Svärd Häkkisen kyläosaston toimintaa
muonitus
Keuruun Lotta Svärd järjestön kyläosaston vilkas toiminta alkoi vuodesta 1933 ja jatkui aina järjestön lakkauttamiseen vuonna 1944.
Keuruulainen soutuvene on ollut maineikas ominaisuuksiltaan
soutuveneet
Valkama, Vilhelm
1880-luku
hallitsijat
keisarinnat
kansallispuvut
Maria Fjodorovna, Venäjän keisarinna
Keuruulainen vene annettiin lahjaksi Venäjän keisarinna Maria Fjodorovnalle vuonna 1885.
pankinjohtajat
pankkitoimihenkilöt
Pankin eläkeläisten muistelupiiri
Pappilan Pidot - Kirkkoherrojen pappilasta juhlataloksi
juhlapaikat
pakopelit
Pappilan Pidot Oy
perinne
siivous
maalaistalot
Lyyli Pekkala kertoo muistojaan joulunvietosta entisajan Keuruulla. Pekkala piti esitelmänsä Keuruun Marttojen pikkujouluissa Keuruulla pappilassa 11.12.1978.
Pekkala, Lyyli
Tiusala
poliisit
Vuorela, Onni
Vuorela, Aapo
Keuruulainen Lauri Permikangas muistelee isoisäänsä Aapo Vuorelaa ja enoaan Onni Vuorelaa Tiusalan kylältä.
Permikangas, Lauri
4H-kerhot
1950-luku
kasvimaat
Lauri Permikangas muistelee 1940- ja 50-lukujen keuruulaista 4H-toimintaa.
maanviljely
peruna
Lauri Permikangas muistelee perunannostoa ja viljelytapojen kehittymistä 1940-luvulta alkaen. Kuvassa Vihtori Permikangas ja Purje-hevonen 1950-luvun lopussa. Kuvaaja ei tiedossa.
metsätyö
savotat
Lauri Permikangas kertoo talvisista metsätöistä 1940-1950-luvuilla.
maidontuotanto
navetat
Lauri Permikangas muistelee maitotilojen kehitystä.
viljankorjuu
ruis
riihet
Tekstissä Lauri Permikangas muistelee perinteistä rukiin puintia riihessä. Valokuvassa on riihi ja sen edustalla (riima) rukiita odottamassa koneella puimista. Kuva 1950-1960-luvuilta, kuvaaja ei tiedossa.
kyntö
kilpailut
viljelymenetelmät
traktorit
aurat (kyntöaurat)
Lauri Permikangas kertoo kyntötapojen ja -välineiden muuttumisesta ja kyntökilpailuista.
työvälineet
käsityöperinne
Lauri Permikangas kertoo perinteisten maatalouden työvälineiden valmistuksesta.
kilpailu
tarktorit
Lauri Permikangas kertoo Maatalouspäivien kilpailuista ja niiden merkityksestä maanviljelijälle.
Raili Pieviläinen, o.s. Niemelä (s. 1931) muisteli vuonna 1992 sota-ajan lapsuuttaan Huttulassa.
Pieviläinen, o.s Niemelä, Raili
tanssilavat
nuorisoseurat
kesäteatterit
Piilemä, Markku
Kansa tanssi ja kokoontui Kalettomalla – juhannustunnelmia Kassinharjulta
Kaleton
orkesterit
Hartun lavalla tanssittiin joskus kolmastikin viikossa
Keuruu--Lammasperä
Yksin, mutta tarinat eivät unohdu – Kukkainniemen vanha varastorakennus muistuttaa menneistä vuosikymmenistä
metsäteollisuus
metsäkoneet
korjaamot
Jukojärvi (Keuruu)
Vuorela
Pirkko Mäntysaari muistelee Vuorelan päärakennuksen tulipaloa v. 1934. Hänen isänsä oli runoilija Einari Vuorelan nuorin veli Viljo Henrik Vuorela.
Pirkko Mäntysaari (o.s. Vuorela)