Käsityönopettaja Eenok Lahti Sällin koululla
koulut
käsityönopettajat
Pihlajavesi (kunta)
Eenok Lahti (1887-1952) toimi käsityönopettajana Pihlajaveden pohjoispuolen kolmella koululla: Sällissä, Lampilassa ja Valkeajärvellä. Kaikki kolme koulua sijaitsivat 10 kilometrin säteellä Eenok Lahden kodista, joten työmatkat taittuivat metsäpolkuja pitkin kohtuuajassa. Eenok Lahti oli käynyt puusepänkoulun Lahdessa.
Keuruu
maatalous
kasvinviljely
sokerijuurikas
kasvinsuojelu
maatalouskoneet
Kuvassa on maatilan väkeä vanhoista nuoriin traktorin ympärillä. Sen perään on kiinnitetty kasvinsuojeluruisku. Nuorukainen situu kuskin penkillä ja nuori poika nojaa traktorin pyörään. Vanha emäntä hymyilee etualalla. Edessä on myös pahvipakkaus, jossa lukee "Juurikaspölyte". Taustalla on punainen tilan päärakennus.
Kamppi, Oiva
Keuruu -- Jukojärvi
muistelmat
turpeennosto
lammastalous
pellava
karjanhoito
1940-luku
Kirjoittaja kuvaa pehkuturpeen nostoa ja kuivatusta, lampaille tarkoitettujen kerpojen tekoa sekä pellavan työstämistä kotonaan Jukojärven Mantelassa 1940-luvulla. Tarina on alun perin julkaistu Kaiun korva -lehden numerossa 8 (2003).
Ilomäki, Tuomo
Kaiun korva : Jukojärven kylälehti. Nro 8 : toukokuu 2003. Ilomäki Tuomo, Kuin valkeat käärmeet. Espoo : Tuomo Ilomäki, 2013.
Teksti on julkaistu oikeudenhaltijan luvalla.
opintokerhot
kerhotoiminta
äitienpäivä
raittiuskasvatus
retket
Saarinen, Matti
kirkonkylät
tiet
rautatiet
sillat
Valtatie 23
1960-luku
Kesäisessä kuvassa näkyy Lapinsalmen juuri rakennettu silta, jota lähestyy Jyväskylän suunnasta kuorma-auto. Sillan oikealla puolella näkyy rautatie, vanha maantiesilta ja Lapinsalmea. Kuvassa etualalla on myös pieni työmaakoppi aivan tien vieressä.
Tuominen, Matti
Matti Tuomisen kuvakokoelma, Keuruun museo 2017.
juhlat
tapahtumat
miehet
naiset
kesä
rakennukset
puurakennukset
Mustavalkoisessa valokuvassa maatilan pihapiiri on täynnä väkeä, jotka istuvat penkeillä. Taustalla näkyy tilan talousrakennus.
Kuvaaja tuntematon
maatalousneuvonta
Kuvassa väkeä lapsista vanhuksiin istuu pihamaalla penkeillä ja seuraavat ohjelmanumeroa. Heidän takanaan on auto koivun juurella. Taustalla näkyy viljapelto ja vähän järveä.
perheet
suvut
kesänvietto
puutarhat
pihat
Mustavalkoisessa valokuvassa on Mäkisen perheen naisväkeä perheen talon puutarhassa kukkien ja kasvien ympäröiminä. Taustalla näkyy Mäkisen korjaamo ja Tarhia-järveä.
isoviha
sissit
linnoittaminen
1700-luku
Ketveleen kannas kertoo Herpmanin poikien sissitöistä isonvihan aikana.
tienrakennus
Niemioja, Laila
Kuvassa on rakenteilla Ketvelniemen silta, joka rakennettiin Juurikkaniemen sairaalan valmistuessa 1958. Taustalla pilkottaa Eino ja Väinö Kaartisen omakotitalo ja Osuusliike Mäki-Matin tj. Erkki Luodon ja Aili Luodon huvila.
Matti Tuomisen kuvakokoelma, Keuruun museo 2018.
Keurusselän kasarmialueen tiestöllä on historiatausta
Keuruu--Valkealahti
nimet
kasarmit
puolustusvoimat
Luento Keuruun kansalaisopistossa sarjassa Miehiä ja naisia teiden nimien takana 24.10.2017
Paappanen, Tapio
Keurusselkä
liikenne
Paavo Lintula kertomus järven ja sen rantojen tapahtumista vuosikymmenten mittaan.
Lintula, Paavo
Keurusselän sotilaskoti : tulitikkuetiketti
tulitikut
keräily
etiketit
sotilaskodit
Keurusselän sotilaskodin tulitikkuetiketti. Keuruulla toimi varuskunta ja sotilaskoti vuosina 1967-2014. Tulitikkurasian on valmistanut Finn-match oy.
Keurusselän vedenpinnan säännöstely puheenaiheena vuosisadasta toiseen
järvenlasku
Mänttä
Mänttä-Vilppula
vedenkorkeus
voimalat
maatalousjärjestöt
kalatalousalueet
Artikkelissa kerrotaan Keurusselkä-järven vedenpinnan säännöstelyn syistä eri aikakausina
Kulttuuriympäristöpalvelut Heiskanen & Luoto Oy 2014. Osayleiskaava, Arkeologisen inventoinnin täydentäminen. Mänttä-Vilppulan kaupunki.
Leikola, Erkki 1968: Mänttän kosken perkaus ja Keurusselän pinnanlasku. Artikkeli Suur-Keuruun sanomat 14.5.
Lintula, Paavo 2023. Puhelinhaastattelu 23.2.
metsätyö
kämpät
Karttaan on merkitty 38 kämppää. Niiden käyttö keskittyi 1930-luvulta 1960-luvun puoliväliin. Vuonna 2017 kaikki kämpät ovat muussa käytössä tai ne on purettu.
Isomäki, Pekka
Keurusseutu
luonto
aikakauslehdet
Linkin takaa voit ladata Keurusseudun Luonnonystävien julkaisemia Keurusseudun Luonto -lehtiä. Lehti sisältää paljon Keuruusta kirjoitettua. Sähköisenä niitä on netissä vuodesta 2006. Lehteä julkaistaan noin viiden vuoden välein. Se on katsaus mm. paikallisten luontotutkimusten tuloksista ja yhdistyksen toiminnasta. Lokakuussa 2015 ilmestynyt Keurusseudun Luonto nro 7 oli yhdistyksen 40-vuotisjuhlajulkaisu.
Keurusseudun Luonnonystävät ry
kansalaissota
Haapamäki
Vilppula
suojeluskunnat
Kulmala, Lauri
Digitoidun version julkaisuun on saatu lupa Lauri Kulmalan oikeudenhaltijoilta.
Keuruu Laila Niemiojan piirustuslaudalla
rakennusperintö
arkkitehdit
rakennuskulttuuri
Artikkeli arkkitehti Laila Niemiojan suunnittelemista rakennuksista Keurusseudulla.
Lappi, Liisa
Ruhanen, Jarmo
musiikki
pelimannimusiikki
iskelmät
Keuruu-aihe
Luettelo Keuruun pelimannien ohjelmistossa olevista paikkakuntaan liittyvistä lauluista sekä muista kappaleista, joissa Keuruu on mainittu.
Reijonen, Riitta
kuntarajat
Keuruu ja Pihlajavesi yhdistyivät vuonna 1969. Keuruun pitäjä perustettiin vuonna 1652. Tätä aikaisemmin se oli vuodesta 1628 osa Ruoveden kappeliseurakuntaa nimellä Lapinsalmi. Sittemmin Multia ja Pihlajavesi erosivat Keuruusta, mutta Pihlajavesi liittyi takaisin Keuruuseen vuonna 1969. Keuruusta suunniteltiin 1970-luvulla kauppalaa, mutta tämä ei toteutunut. Keuruusta tuli kaupunki vuonna 1986. Kuvassa mies ja nainen seisovat rajakyltin edessä pitäen toisiaan kiinni kädestä ja katsovat kylttiä. Kuva on otettu Kalikan kämpän kohdalla 1960-luvulla.
Keuruulainen soutuvene on ollut maineikas ominaisuuksiltaan
soutuveneet
veneet
Valkama, Vilhelm
1880-luku
hallitsijat
keisarinnat
kansallispuvut
Maria Fjodorovna, Venäjän keisarinna
Keuruulainen vene annettiin lahjaksi Venäjän keisarinna Maria Fjodorovnalle vuonna 1885.
Pänkäläinen, Hillevi
postitoimipaikat
postiliikenne
historia
Tietoa keuruulaisen postitoiminnan alkuvaiheista. Mukana Raimo Varpulan laatimat kartta ja taulukko Keuruun postitoimipaikoista.
Varpula, Raimo
murteet
rautatieasemat
rautatieliikenne
lapset (ikäryhmät)
Kuvassa on näkymä juna-asemalta. Taustalla näkyy vaalea asemarakennus, jonka päätyseinällä on kyltti "KEURUU". Rakennuksen seinään nojaa kaksi miestä. Heidän edessään seisoo kaksi juttelevaa naista, joiden matkatavarat ovat vieressä penkillä. Kuva edustalla olevalla penkillä istuu mies pienen poikansa kanssa. Isällä on yllään pitkä ulsteri ja hattu. Hymyilevä poika nojaa pahvilaatikkoon, joka on sidottu narulla kiinni.
kirkkorakennukset
keskustat
tieliikenne
matkustajakodit
Vuonna 1963 lehtikuusia oli jo kaadettu Keuruun aseman läheltä. Valmistauduttiin valtatie 23 rakentamiseen. Talvisessa kuvassa näkyy vasemmalla Töysän Kahvi-Tupa ja tien toisella puolella Alma Piispalan pitämä matkustajakoti Torinkulma, Keuruun kirkko ja Marttamökki. Nykyään paikalla sijaitsee liikenneympyrä valohimmeleineen.
Kuva: Varpula, Raimo
korjaamot
autot
Keuruun Autokorjaamo Ilmoniemi 1950-luvulla. Kuvassa viisi miestä on korjattavan auton ympärillä. Korjaamohallissa näkyy useita autoja, kaasupulloja ja ketjunostureita.
autokauppa
autoala
näyttelyt
Mustavalkoisessa kuvassa oikealla on vuonna 1967 valmistunut Keuruun autotalo. Haapamäelle johtavan valtatien varteen on pysäköity paljon autoja. Autotalossa on meneillään vuosittain huhtikuun lopulla järjestetty autonäyttely. Kuva on otettu vuonna 1969.
ravintolat
Keuruun autotalon tulitikkuetiketti. Autotalo valmistui Keuruun keskustan tuntumaan Haapamäentien varteen 1966-1967. Autokaupan ja huoltamon lisäksi autotalon yhteydessä toimi myös ravintola Kesti-Ketvele. Keuruun autotalo sijaitsi nykyisen Tervan kauppakeskuksen alueella.
Jaakko Uuranniemi: Keuruun automaailmasta. Keuruun joulu 2013.
Valokuva: Saarimäki, Satu
nuottijulkaisut
laulut
valssit (sävellykset)
Tarhia
Keuruulaisen Sakari Moision säveltämä ja sanoittama valssi. Nuottijulkaisu sisältää melodian, soinnut ja sanat.
Moisio, Sakari
Keuruulaisen Sakari Moision säveltämä ja sanoittama valssi. Nuottisovituksessa melodia, soinnut ja sanat.
martat
Tekstissä kerrotaan lyhyesti Keuruun kansallispuvun suunnittelusta ja historiasta. Valokuvat esittävät kansallispukua naisen päällä. Ensimmäinen on yleiskuva, toisessa on yksityiskohta puvun tykkimyssystä selkäpuolelta. Mallina kuvissa toimii Noora Kinnunen, valokuvat on ottanut Esko Soini.
Tulitikkuetiketti, jossa on valokuva naisesta Keuruun kansallispuvussa
vesistöt
järvet
kertomukset
karhu
soutu
Tarina kertoo, miksi keuruulaisia kutsutaan karhunsoutajiksi.
elintarvikeliikkeet
Keuruun kauppayhtiö toimi Keuruun keskustassa Klakin kulmassa, nykyisen Pitäjäntuvantien alkupäässä 1940-luvun lopulta. Sekatavarakaupan avasi liikemies Jussi Ruokonen ja se laajeni pieneksi tavarataloksi. Kauppayhtiön pihassa toimi myös kioski.
Tämä on Keuruu. Keuruun matkailulautakunnan julkaisu 1962.
myymälät
Keuruun kauppayhtiön toimitilat olivat nykyisen Pitäjäntuvantien alussa 1940-luvun lopulta alkaen. Kauppayhtiö oli kuin pieni tavaratalo. Tulitikkuetiketissäkin mainitaan, että liikkeessä oli kangas- ja asuste-, siirtomaa, liha- ja maito, kemikali-, lelu-, ja paperiosastot. Tulitikkurasian on valmistanut Tukkukauppojen oy.
kaupungintalot
kaupungit
1980-luku
Talvinen kuva Keuruun kaupungitalosta sivusuunnasta lumisten puiden ympäröimänä. Taivas on kellertävä ja hämärä valo saa etualan lumen sävyttymään violettiin.
Luotio, Jorma
Keuruun museo / Jorma Luotion Keuruu kuvakokoelma
Keuruun keskustan rakennusinventointiraportti 2011
rakentaminen
Keuruun keskustan kulttuurihistoriallisesti arvokkaiden rakennusten ja rakennettujen ympäristöjen inventointi on Keuruun kaupungin Keski-Suomen museolta tilaama selvitystyö, joka tehtiin alueelle laadittavan osayleiskaavan taustaselvitykseksi. Inventointi kohdistui Keuruun keskustan taajama-alueelle reuna-alueineen, lukuun ottamatta jo aiemmin vuonna 2009 inventoituja Lehtiniemen aluetta ja Varissaaren tehdasaluetta.
Äijälä, Nina
Granstedt, Theodor
1892
1800-luku
tiilirakennukset
Kippavuori
Laine, Odert
Borg, Elsi
Keuruun seurakunnan neljäs kirkko valmistui Kippavuorelle vuonna 1892.
kirkot
kahvilat
miljöö
Värivalokuvassa on vuonna 1892 rakennettu Keuruun kirkko ja Marttamökki, joka toimi muun muassa kahvilana. Marttamökin viereen on pysäköity autoja.
Vuolle-Apiala, Ali
1910-luku
torit
Mustavalkoisessa postikorttikuvassa on vasemmalla Keuruun vanha kirkko, joka on valmistunut vuonna 1758. Kuvassa etualalla kirkkoaukio. Siellä pidettiin monenlaisia tapahtumia, mm. markkinoita. Oikealla näkyy asemanpuistoa. Rautatie saapui Keuruun kirkonkylään vuonna 1897. Oikealla myös Keurusselkä-järveä. Kuva on otettu Keuruun uuden kirkon tornista.
1930-luku
asutus
taajamat
Keski-Suomi
sotilaspiirit
Haapamäki, Martti
Martti Haapamäki kertoo puheessaan Keuruun kirkonkylän rakennusten ja asutuksen kehityksestä sotia edeltävänä vuosikymmenenä. Puhe on kirjoitettu vuonna 1979.
kirkonkylä
Loilonharju
Mustavalkoisessa maisemakuvassa näkyy Keuruun vanha kirkko, Keuruun uusi kirkko ja kirkonkylän rakennuksia Tarhian yli Kivelästä päin kuvattuna. Kuva oikeassa reunassa näkyy Loilonharju. Rannassa harjun kohdalla on sauna sekä vene- ja uimakoppeja. Kivelän rantaan aidan viereen on vedetty vene. Kuva on ilmeisesti 1900-luvun alusta. Keskellä kuvaa olevat rakennukset ovat Klakin talon rakennuksia nykyisen Pitäjäntuvantien paikkeilla.
Lapinsalmi
postikortit
rakennettu ympäristö
kulttuuriympäristö
Mustavalkoisessa postikorttikuvassa näkyy Keuruun uusi ja vanha kirkko puiden keskellä. Niiden etupuolella on iso puinen rakennus, jossa sijaitsi muun muassa postitoimisto. Rautatiesillan takana näkyy Liljala eli Punnosen talo. Etualalla on puinen Lapinsalmen silta. Kuvan etuosassa on peltoa. Lähettäjä on kirjoittanut kortin etupuolelle tekstin: Tässä näet sen rakkaan kotipitäjän kirkonkylän. Kaunista on täälläkin vai mitä arvelet? Kortti on kulkenut postitse vuonna 1913.
koulurakennukset
kansakoulu
pyöräily
lapsuus
koululaiset
Kuvassa on pyöräilijöitä kivikoulun edessä. Etualalla pyörällä ajaa Kari Puro kyydissään Markku Puro. Heidän takanaan pyörää ajaa Pirjo Puro. Taustalla uusi kivikoulu, jota erottaa puuaita jalkakäytävästä.
kotiseutumuseot
kotiseutuyhdistykset
rakennusperinne
museorakennukset
paikallismuseot
Keuruun kotiseutumuseo sijaitsee Keuruun keskustassa aivan Keuruun kirkon vieressä.
Kukkamo, Helena
Keuruun kotiseutusivusto avautuu itsenäisyyspäivän kunniaksi
keuruu
kotiseutu
paikalliskokoelmat
kotiseutukuvaukset
kotiseututyö
kirjastot
Suur-Keuruu -lehden artikkeli 2.12.2017 kotiseutusivuston julkaisusta ja Veräjä-toiminnasta.
Vesterinen, Liisa
sairaalat
sairaalarakennukset
sairaanhoito
sairaanhoitajat
terveydenhoito
1950-luku
Jantunen, Arma
Lampinen, Sirkka-Liisa
työvaatteet
päähineet
Mustavalkoisessa valokuvassa on puinen huvilamainen puurakennus, Keuruun vanha kunnansairaala. Kuvassa edessä seisoo neljä sairaanhoitajaa työasuissan. Kuva on otettu vuonna 1958, vasemmalla Sirkka-Liisa Lampinen, oikealla Arma Jantunen. Keuruun kunnansairaala toimi kuvan rakennuksessa vuosina 1922 - 1959.
terveydenhuoltohenkilöstö
terveydenhuolto
Mustavalkoisessa valokuvassa seisoo Keuruun kunnansairaalan henkilökuntaa sairaalarakennuksen seinän vieressä. Kuvassa on viisi naista, joista neljällä on sairaalan työasu päällään. Kuva on otettu vuonna 1955. Keuruun kunnansairaala sijaitsi kuvassa näkyvässä rakennuksessa vuosina 1922-1959. Rakennus on purettu.
Keuruun kunnansairaalan hoitajia toimenpidehuoneessa
esiliinat
työvälineet
Ahoranta, Liisa
Mustavalkoisessa valokuvassa on Keuruun kunnansairaalan kolme hoitajaa toimenpidehuoneessa. Yksi hoitajista rokottaa juuri toista hoitajaa käsivarteen. Kuvasta on tunnistettu kuvassa vasemmalla Liisa Ahoranta. Keuruun kunnansairaala toimi kuvan rakennuksessa vuosina 1922-1959.
Mustavalkoisessa valokuvassa näkyy vasemmalla Keuruun kunnansairaalan puista kuistia. Kesäisessä kuvassa kävelee tiellä sairaalan pihassa kaksi sairaanhoitajaa työasuissaan. Edenpänä seisoo kaksi muuta sairaanhoitajaa. Valokuva on otettu vuonna 1955. Keuruun kunnansairaala aloitti toimintansa kuvan rakennuksessa vuonna 1922. Se toimi paikalla vuoteen 1959 saakka. Rakennukset on sen jälkeen purettu. Kunnansairaala aloitti toimintansa Keuruulla vuonna 1889. Kuvassa oikealla seisoo Arma Jantunen ja edessä toinen vasemmalta on Sirkka-Liisa Lampinen.
apuhoitajat
hoitohenkilöstö
Mustavalkoisessa valokuvassa on neljä Keuruun kunnansairaalan työntekijää työvaatteissaan sairaalan kuistin edustalla. Kuva on otettu vuonna 1955. Vasemmalta oikealle henkilöiden työtehtävät Keuruun kunnansairaalassa olivat: kaksi apuhoitajaa, emäntä ja sairaanhoitaja. Keuruun kunnansairaala toimi valokuvan ottopaikalla vuosina 1922 - 1959.
kunnanvaltuustot
kunnanvaltuutetut
Keuruun kunnanvaltuusto kuvattuna kivikoulun edessä. Henkilöt: eturivi: 3. vas. nimismies Tauno Luutonen, Taavi Vilhula (salkun kanssa), Niilo Vuolle-Apiala (keskellä kädet taskussa), keskirivi: Jouko Järviö (solmuke kaulassa, katsoo kauas), 6. vas. kunnanjohtaja Toivo Puro, 2. oik. Erkki Valkola, 1. oik. Paakkanen, takarivi: 1. vas. Martti Haapamäki.
elokuvateatterit
Keuruun kuvanäyttämön tulitikkuetiketti. Kuvanäyttämö rakennettiin elokuvateatteriksi 1960-luvun alussa nykyisen Pitäjäntuvantien varteen.
Keuruun Lammasperän työväenyhdistyksen toiminnasta vv. 1907-1941
työväenyhdistykset
Lammasperä
Kivijärvi
Niinimäki, Reino
Keuruun Lotta Svärd -yhdistyksen jäsenkortti
lotat
järjestöt
jäsenet
maanpuolustusjärjestöt
Keuruun Lotta Svärd -yhdistys toimi vuosina 1920 - 1944. Paikallisosastolla oli useita kyläosastoja. Kortti kuului Häkkisen kyläosaston lotalle Siiri Liukollle.
Keuruun Lotta Svärd Häkkisen kyläosaston toimintaa
Häkkinen (Keuruu)
seurantalot
sota-aika
muistelu
kokemuskerronta
muonitus
Keuruun Lotta Svärd järjestön kyläosaston vilkas toiminta alkoi vuodesta 1933 ja jatkui aina järjestön lakkauttamiseen vuonna 1944.
Keuruun maa- ja kotitalousnaiset retkellä
Laukaa
kotitalous
pukeutuminen
Kuvassa joukko maa- ja kotitalousnaisia kävelee pihamaalla. He ovat tulleet vierailulle ja jättäneet autonsa piharakennuksen edustalle. Kyseessä on maa- ja kotitalousnaisten retki entisen keuruulaisen, Kaisa-Liisa Hannikaisen (o.s. Kivi-Mannila), uuteen kotiin Laukaaseen. Kuvassa myös mm. Tellervo Saari, Esteri Ampiala, Anna Ruohonen ja Elvi Lintula. Naisilla on käsilaukut ja talon emännällä tuliaslahja kädessään. Vasemmalla kävelee poika ja mies. Taustalla on suuria pihakuusia.
Keuruun Marttojen historiikki 70 vuodelta (1936- 2005)
historiikit
Vuori, Kerttu
Keuruun Murtomäen sukuyhdistys ry:n verkkosivut
Murtomäki
Internet-osoitteet
WWW-sivustot
Haapamäeltä lähtöisin olevan Murtomäen suvun sukuyhdistyksen verkkosivut. Tietoa yhdistyksen toiminnasta sekä suvun historiasta.
museot
kulttuurihistorialliset museot
taidemuseot
säätiöt
navetat
osuuskassat
pankit
Keuruun Osuuskassan rakennusvaiheessa vuonna 1957-1958. Kaksi miestä seisoo talvisella työmaalla. Teipit ovat vielä ikkunoissa ja rakennustarvikkeita on lumen alla.
pankkitoimihenkilöt
pankinjohtajat
Kuvassa on sisäkuva Osuuskassasta. Rakennus sijaitsi nykyisen uimahallin paikalla Keuruuntien varrella. Samassa rakennuskessa sijaitsi myöhemmin Suur-Keuruun sanomat. Kuvassa pankinjohtaja Martti Karvinen sekä kahta asiakasta palvelevat pankkitoimihenkilöt vas. Saara Salo, Aino Humalajärvi ja Anja Luostari.
meijerit
meijeriteollisuus
Tervatehtaan tislaamotiloihin perustettiin Keuruun Osuusmeijeri vuonna 1922. Se toimi Tehtaantiellä 1970-luvulle saakka. Nykyään rakennuksessa toimii Huonekaluliike Musakka Oy. Aineistossa on neljä valokuvaa, joista kahdessa kuvataan maitotonkkien lastausta kuorma-autoon meijerin edustalla, kolmannessa miehiä seisomassa maitotankin vieressä ja neljännessä kahta meijerin naistyöntekijää sisätiloissa maitotonkkien kanssa. Kuvausajankohta on luultavasti 1960-luku, kuvaaja tuntematon.
Keuruun Osuuspankin pankinjohtaja M. J. Karvisen syntymäpäivät
Kuvassa ollaan Keuruun Osuuspankin kerhohuoneella, jossa merkkipäiväänsä viettävä pankinjohtaja Karvinen on ottamassa vastaan onnitteluja. Tuottajayhdistyksen puheenjohtaja Paavo Lintula pitää hänelle onnittelupuhetta. Heidän ympärillään on joukko muuta onnitteluväkeä, joista kotitalousneuvoja Satu Sylgren odottaa vuoroaan kukkakimppu kädessään.
Kuusela, Markku
Hyvämäki, Eero
1990-luku
Keuruun pääkirjasto sijaitsee Tarhia-järven rannalla lähellä Keuruun vanhaa kirkkoa.
karjalaiset
siirtoväki
asuinalueet
Sipponen, Esko
muistot
asutustoiminta
toinen maailmansota
Keuruun Pappilanniemestä tuli monen karjalaisen perheen uusi koti toisen maailmansodan jälkeen. Tekstissä muistellaan asuttamisen vaiheita ja elämää Pappilanniemessä.
Määttä, Hilkka
Sipponen, Tarja
Keuruun Pappilanniemi. Pappilan, karjalaisten ja nahkurinverstaan niemi
Pappilanniemi
nahkurit
papit
Lehikoinen, Yrjö
Kalliala, Lauri
Ahoranta, Lauha
jälleenrakentaminen
Tekstissä kerrotaan Keuruun Pappinniemen ja siellä sijainneen Lehikoisen nahkurinverstaan tarinaa aina 1930-luvulta 1950-luvulle.
partiolaiset
Keurusseudun partiolippukunnat ja niiden toimintaa.
Soutolahti, Satu
Metsälä, Mika
kansansoittajat
Keuruun yläasteen juhlasalissa otetussa kuvassa pelimannit seisovat ja soittavat pelimannimusiikkia. Kuva otettu vuonna 1980 tai 1981.
asutushistoria
seurakuntaelämä
kirkkoherrat
elinkeinot
rikokset
Warén, Aksel
makasiini
katovuodet
viljalainat
siemenvilja
hirsirakennukset
varastot
manttaalikunta
Keuruun pitäjänmakasiini on 1860-luvulla valmistunut Keuruun lainajyvästön rakennus, josta lainattiin siemenviljaa tarvitseville korkoa vastaan.
pappilat
tehtaat
Salo, Paulus
Andersson, Päivi. Pöyhölän historia. Nuorten keskus.
Helin, Jukka. Pöyhölä -kappale elävää historiaa. Keuruun Joulu. http://digi.kirjastot.fi/files/original/52e089036000c0bc8a69c3c52ee4e142.pdf
Jokipii, Mauno& Nissilä, Viljo & Orkamo, Irma 1990: Vanhan Ruoveden historia. 1, 2, Liiteosa. Vanhan Ruoveden historiatoimikunta.
Keuruun museo. Verkkonäyttely: Herpmanin pojat - Isoviha Keuruulla. https://www.keuruunmuseo.fi/index.php/naeyttelyt/verkkonaeyttelyt/153-herpmanin-pojat-isoviha-keuruulla
Kymmenen maan tyttäriä Keuruulla. Suomen Kuvalehti nro 28 ja 30, 1931.
Lehtonen, Lauri. Operaatio Stella Polaris. Elso-kilta. www.elsokilta.net/index.php?page=artikkeli3
Leikola, Juhani 2013: Pöyhölä ja sen riihi. Keuruun Joulu 2013. Lions Club Keuruu.
Salo, Paulus 2015: Kivimannilan suku Pöyhölässä. Henkilöhaastattelu, 2015.
Suomen sukututkimusseura: Pappisluettelo, Keuruu. http://hiski.genealogia.fi/seurakunnat/srk?CMD=PRIESTS&ID=197&TYPE=HTML&LANG=FI
Wikipedia, vapaa tietosanakirja. https://fi.wikipedia.org/wiki/Kustaa_Vaasa
Wikipedia, vapaa tietosanakirja: Savolaisten asutusliike. https://fi.wikipedia.org/wiki/Savolaisten_asutusliike
Keuruun pursiseuran toimintaa ja Keurusselän laivaliikennettä
laivaliikenne
varppaajat
uitto
Muteli, Kai
dokumenttielokuvat
Keuruun pyhää ja arkea -lyhytelokuva on kuvattu vuonna 1952, ja se on pysyvästi katsottavissa Ylen Elävässä arkistossa. Linkki johtaa esittelysivulle, jossa on lyhyesti luonnehdittu elokuvan sisältöä. Elokuvan kesto on 15 minuuttia.
talvi
Talvinen maisema kuvattuna pappilan rannan rinteeltä. Vasemmalla rautatiekiskot johtavat kohti Jyväskylää, sähkölinja kulkee sen vieressä. Keskellä puiden välistä pilkottaa Keuruun Sukkatehtaan rakennuksia. Kuvan edustalla maantie kaartuu ja ylittää Lapinsalmen.
puurakentaminen
Granholm, Bruno
Keuruun rautatieasema avattiin vuonna 1897 ja sen on suunnitellut Bruno Granholm . Nykyään rakennus on yksityiskäytössä.
Keuruun Rintamaveteraanien viestiä 50 vuotta
sotaveteraanit
sotainvalidit
Keuruun rintamaveteraanien ja muiden veteraanijärjestöjen toiminnan vaiheita.
Lerkkanen, Lea
Keurun Rintamaveteraabnit ry, toim. Lerkkanen, Lea: Keuruun Rintamavetaraanien viestiä 50 vuotta, Digipaino Keuruskopio Oy, Keuruu 2016.
Keuruun Säästöpankin henkilökuntaa 1930-luvun alussa
pankkiala
Keuruun Säästöpankki
työntekijät
henkilöstö
toimistot
toimitilat
Kotiranta, Frans
Lamminheimo, Aarne
interiöörit
Mustavalkoisessa valokuvassa on Keuruun Säästöpankin henkilöstöä työpöydän ympärillä pankin toimistossa. Kuva on ilmeisesti 1930-luvun alusta. Kuvassa on vasemmalta oikealle Frans Kotiranta, F.V. Tuomisto ja Aarne Lamminheimo. Pastori Frans Kotiranta (1883-1960) oli Keuruun Säästöpankin hallituksen puheenjohtaja vuosina 1925-1932. Aarne Lamminheimo oli Keuruun Säästöpankin toimitusjohtaja vuosina 1925-1943.
Matilainen, Arvi
Keuruun Säästöpankin perustamisesta 90 vuotta
Jussi Rainion kirjoittama Keuruun Säästöpankin historiikki kertoo pankin toiminnasta Keurusseudulla vuosina 1899-1989.
Rainio, Jussi
1970-luku
Kuvassa on vuonna 1975 Keuruun keskustaan valmistunut kiinteistö Oy Säästokeskus. Rakennuksessa sijaitsi tuolloin Keuruun Säästöpankin toimitilat ja paivittäistavaraliike Torimarket. Rakennus purettiin toukokuussa 2024.
Kuvassa on Keuruun Säästöpankin toimirakennus, joka valmistui vuonna 1975. Rakennuksen on suunnitellut jyväskyläläinen Arkkitehtitoimisto Murtosaari ja Vuorela. Rakennus purettiin toukokuussa 2024. Pankki alkoi toimia tiloissa kesäkuussa 1975. Kiinteistö Oy Keuruun Säästökeskus rakennettiin Keuruun keskustaan puisen liiketalon, Jalosen talon paikalle. Rakennustyöt aloitettiin vuonna 1974. Liikekeskuksessa oli myös muita toimitiloja ja asuinhuoneistoja. Pankki muutti uuteen toimitilaansa kirkonraitin toiselta puolelta.
Mustavalkoisessa valokuvassa on Keuruun keskustassa kolmikerroksinen moderni liikerakennus, joka on valmistunut vuonna 1961. Rakennuksessa oli Keuruun Säästöpankin toimitilat vuosina 1961-1975. Kuvan ottoaikana 1960-luvulla rakennuksessa toimi myös Keuruun kemikalioliike, Jämsän vaateliike, Kankaan lankaliike ja Keuruun väri ja tapetti. Samalla paikalla oli myös kaksikerroksinen puinen Keuruun Säästöpankin liikerakennus, Viertola, vuosina 1929-1960.
Keuruun säästöpankki Keuruun kirkkoaukiolla
1920-luku
Mustavalkoisessa talvisessa valokuvassa on iso puurakennus kirkkoaukiolla Keuruun uuden kirkon vieressa. Kuvassa kirkosta näkyy tornia kuvan oikeassa laidassa. Keuruun Säästöpankki rakennutti talon toimitilakseen vuonna 1924. Rakennus oli ensimmäinen vuonna 1899 toimintansa aloittaneen pankin oma rakennus. Pankin tilat olivat aiemmin olleet kunnantalolla Varjolassa ja myöhemmin Kansallispiirtillä. Pankin konttori siirtyi keskelle kirkonkylää uuteen liikerakennukseen vuoden 1929 lopussa. Kuvan rakennuksessa toimi sen jälkeen Alma Piispalan matkustajakoti Torinkulma. Rakennus purettiin valtatie 23 rakennustöiden tieltä vuonna 1966.
yritykset
sähkönjakelu
Kuvassa on talvinen näkymä Keuruun Sähkön toimitalosta sen rakennusvaiheessa. Tiloissa toimivat myös matkahuolto, linja-autoseman odotustilat ja kahvila sekä useita kauppaliikkeitä.
Keuruun Shell-huoltoaseman tulitikkuetiketti
huoltamot
Kuvassa on Shell-huoltamoiden keltainen simpukankuorilogo. Shell-bensiiniä myytiin Keuruun kirkonkylässä jo vuonna 1928. Vuonna 1961 avattiin Jyväskylän tien varteen huoltoasema, josta auto sai paitsi polttoainetta, myös huoltoa. Rakennuksessa sijaitsi myös baari.
Keuruun Soittajapojat 50 vuotta, 1952-2002
soittokunnat
puhallinorkesterit
Historiikki laadittu jaettavaksi juhlayleisölle Keuruun Soittajapoikien 50-vuotisjuhlakonsertissa 24.3.2002
Ikkala, Pirjo
Aho, Eija
Varjotie, Aimo
Keuruun taksoituslautakunta 1960-luvulta
lautakunnat
verotus
Kuvassa 1. vas. Erkki Peräinen, 3. oik. Paavo Larmi, 2. oik. Oiva Karhu
teatteri
harrastajateatterit
näytelmät
Talkooteatterin 40-vuotisen taipaleen koontia Eine Joutsijoen kokoamana.
Joutsijoki, Eine
terva
teollisuusalueet
teollisuusrakennukset
Kuvassa on Keuruun keskustan tuntumassa Melonlahden rannalla sijainnut Keuruun tervatehdas toimintansa kulta-kaudella. Nykyään tehtaan paikalla on Liikuntapuisto.
tervateollisuus
1900-luku
teollisuus
Vuolle-Apiala, Niilo
Keuruun keskustassa Melonlahden rannalla toimi tervatehdas 1900- luvun alusta 1960-luvun alkuun saakka. Kuvassa on Niilo Vuolle-Apilalan omistaman Keuruun Terva Oy:n aikaisen tervatehtaan rakennuksia sen toimikauden lopulta. Nykyään tehtaan paikalla on liikuntapuisto.
Keuruun tulitikkutehtaan tulitikkuetiketti
tulitikkuteollisuus
Keuruun tulitikkutehdas oy:n tulitikkuetiketti. Hehkumattomia tulitikkuja. Tehdas toimi Kolhon kylässä 1910-luvulla.
Keuruun tulitikkutehdas oy:n tulitikkuetiketti. Paraffinoituja tulitikkuja. Keuruun tulitikkutehdas toimi Kolhon kylässä 1910-luvulla.
Keuruun tulitikkutehdas oY:n tulitikkuetiketti, Superior-nimisiä hehkumattomia tulitikkuja. Keuruun tulitikkutehdas toimi Kolhon kylässä 1910-luvulla.
tornit
kellotornit
Kuvassa on talvisessa maisemassa Keuruun uusi kirkko, jonka tornin kattoa korjataan. Kuva on otettu 30.12.1984.
Varpula Raimo
terveydenhuoltolaitokset
terveyskeskukset
Värivalokuvassa on Keuruun vuonna 1959 valmistunut kunnansairaala talvisena pakkaspäivänä. Samalla paikalla, laajennetuissa tiloissa, toimii Keuruun terveyasema nykyäänkin.
Keuruun Vähäkirkon kellojen vaiheita ja yrityksiä löytää kadonnut kirkonkello.
kirkonkellot
Herpmanin pojat
lionsjärjestöt
tarinat
Puhe Veteraanipuiston kellotapulin paljastamistilaisuudessa
Rasi, Jussi
apteekit
Keuruun apteekin rakennus mustavalkoinen valokuvan vasemmalla puolella, kuva otettu yläviistosti. Kuva halkoo hiekkatie, oikealla näkyy apteekin viereisiä rakennuksia.
Forsman, Aarne (valokuvaaja)
Keuruun museo / Mano Forsmanin lahjoituskokoelma
Hakola, Antti
Tilén, Johan
Keuruun vanha kirkko Lapinsalmen rannalla on Keuruun seurakunnan kolmas kirkko. Se on rakennettu vuosina 1756-1759. Rakennusmestarina toimi Antti Hakola Ala-Härmästä. Se on vanhin Keski-Suomen kirkoista.
Keuruun Museon tuottama verkkonäyttely Keuruun vanhan kirkon historiasta ja vaiheista sekä elämästä 1700-luvun Keuruulla.
Rokkonen, Hanne
Vääriskoski, Orvokki
Keuruun vanha kirkko talvella. kirkon katolla sekä ympäröivällä kiviaidalla lunta. Vasemmalla kirkon edessä läntinen porttihuone ja kaksi lasta seisomassa.