Huttula
isoviha
henkilöhistoria
runot
Lehtonen, Joel
Huttulan talon emäntä Elisabet Carbonarian elämäntarina.
Arkeologiset kaivaukset Keuruun Suojoella 1991
arkeologia
kaivaukset
Dokumenttielokuva vuonna 1991 Keuruun Suojoella tehdyistä arkeologisista kaivauksista. Museologian professori Janne Vilkuna esittelee Suojoen kaivausten tuloksia vuonna 2016 Keski-Suomen museossa kuvatussa jaksossa. Kesto 31:13 min.
Mujo, Teuvo
Kansallinen audiovisuaalinen instituutti
Suur-Keuruu
kirjapainot
harjannostajaiset
Vuonna 1954 kuvattu katsaus maahamme. Esillä muun muassa presidentin puolison vierailu Kuopiossa, Savon Lastenlinnan ja joulumerkkikodin vihkiäiset, evankelistan saarna, Otavan uudisrakennuksen harjannostajaiset, pontikkatehdas, laivastovierailu ja musiikkijuhlat. Kesto 8:10 min.
Lewing, Harry
Haapanen, Yrjö
Ekholm, Topi
Aaltonen, Yrjö
Heino, Niilo
Laaksonen, Mauri
Suomi-Filmi Oy
kirkkorakennukset
vaivaisukot
hautausmaat
kotiseutumuseot
Vuonna 1959 valmistunut filmi, jossa luodaan monipuolinen ajankuva yhteiskunnasta. Esillä muun muassa kansanedustajien vierailu Neuvostoliitossa, Keuruun nähtävyyksiä, kotkalaisen Vilkkaan linja-autoliikkeen 25-vuotisjuhlallisuuksia, Fordin elojuhlat Salossa, kauko-ohjattava traktori, Uunisaaren uimapromootio ja palomiesten uinnit Uimastadionilla. Keuruu kohdassa 2:11 min. Kesto 7:03.
Uusitalo, Kari
Pyykkö, Allan
Lås, Reijo
Kolhonen, Väinö
Silvennoinen, Martti
Palmroth, Reino
maatalous
maatalouskoneet
maansiirtokoneet
kädentaidot
käsityöt
tuohityöt
kehruu
vanhat autot
päreet
moottorityökoneet
moottorit
harmonikansoittajat
junanvaunut
Dokumentti kertoo Keuruun Kalettomalla vuonna 2016 järjestetystä konepäivästä, jossa oli esillä vanhoja maatalous- ja maansiirtokoneita sekä kädentaitoja. Kesto 23:58 min.
sisävesiliikenne
laivamatkailu
hotellit
ravintolat
tehtaat
osuusliikkeet
rautatiet
matkailu
Vuonna 1945 valmistunut dokumentti, jossa esillä sisävesilaivamatka Keski-Suomessa maakunnan esittelyn näkökulmasta kuvattuna. Kohteina muun muassa vanha kirkko, Orionin tehtaat ja Keski-Suomen Osuusliikkeen hotelli. Keuruu kohdassa 8:40. Kesto 10:57.
Pänkäläinen, Antti
Kumpulainen, Unto
Lavola, Kalevi
Creutz, Carl-Erik
Finlandia Kuva Oy
Keski-Suomen Matkailijayhdistys ry
Keuruun kunta maatalouden harjoittajana
maatilat
metsätalous
vanhainkodit
kunnalliskodit
köyhäinhoito
lastenkodit
työttömyys
siirtoväki
inkeriläiset
sodat
tulipalot
Artikkelissa kerrotaan Keuruun kunnan omistamasta Heikkilän maatilasta ja sen vaiheista 1890-luvulta 1990-luvulle. Tekstissä mainitaan myös muita tiloja, joita kunta hankki turvatakseen taloudenpitoaan.
Haapanen, Olli 2013. Keuruun kunnallinen itsehallinto. Haapanen Olli ja Keuruu kaupunki. Keuruun Laatupaino KLP Oy, Keuruu.
Nieminen, Pentti 1990. Heikkilästä Lehtiniemeen. Keuruun Joulu 1990. Lions-Club Keuruu. Keurusprint Oy, Keuruu.
palvelusväki
piiat
rengit
vuosiloma
työsuhde
1800-luku
Pihlajavesi (kunta)
Artikkeli kertoo entisajan palvelusväestä maatiloilla ja siitä, miten toimittiin työsuhteen vaihtuessa syksyisin.
Lappi, Liisa (toim.) 1986. Varituisia ja hapankalaa. Keuruun maa- ja kotitalousseura. Keurusprint.
Suur-Keuruun Sanomat. 2.11.1954, s. 3. Tenet (nimim.)
Äänitiedosto avautuu painamalla ensin aiheen kohdalla olevaa kaiuttimen kuvaa TAI itse aiheen otsikkoa JA sen jälkeen painamalla sivulle avautuneen mustan vaakapalkin vasemmassa laidassa olevaa pikku NUOLTA, jonka vieressä on aikalaskuri.
Viinikka, Aale
katovuodet
kuolleisuus
Isomäki, Pekka
Keuruu -- Jukojärvi
yksineläjät
erakot
musiikki
Arkistotallenne "Ihminen yksin", jossa kerrotaan Jukojärvelle muuttaneesta Iisakki Saarimaasta ja hänen erakkomaisesta elämästään. Kesto 27 min.
YLE
70 vuotta säästöpankkitoimintaa Pihlajavedellä
Keuruu
pankit
pankkiala
Pihlajaveden Säästöpankki
Keuruun Säästöpankki
Tekstissä käydään läpi vuonna 1914 perustetun Pihlajaveden Säästöpankin historiaa.
Kokinmäki, Pentti
seurantalot
työväenyhdistykset
Mäkinen, Pekka
Mäkinen, Pirkko
Ahkeran ja tunnollisen Iitan koskettava tarina
metsätyö
naistyö
Multia
1940-luku
muistelu
haastattelut
Seppo Temisevä, Kalevi Kallio, Onni Jarkko ja Yrjö Toikkanen kertovat muistojaan riuskasta multialaisesta Iitasta, joka esimerkiksi teki miesten rinnalla raskaita metsätöitä. Pekka Isomäki haastattelee. Äänitiedosto avautuu painamalla ensin aiheen kohdalla olevaa kaiuttimen kuvaa TAI itse aiheen otsikkoa JA sen jälkeen painamalla sivulle avautuneen mustan vaakapalkin vasemmassa laidassa olevaa pikku NUOLTA, jonka vieressä on aikalaskuri.
Jarkko, Onni
Kallio, Kalevi
Temisevä, Seppo
Toikkanen, Yrjö
pelimannimusiikki
kansansoittajat
Keuruu--Lankkua
Reijonen, o.s. Aho, Riitta
aitat
varastointi
maatalousrakennukset
elintarvikkeet
muistelmat
Kirjoittaja kuvaa kotitalonsa Jukojärven Mantelan aittarakennusta ja sen sisältöä ja käyttöä. Samalla hän kertoo esimerkiksi elintarvikkeiden säilömisestä ja käytöstä. Tarina on alun perin julkaistu Kaiun korva -lehden numerossa 9 (2003).
Ilomäki, Tuomo
Kaiun korva : Jukojärven kylälehti. Nro 9 : syyskuu 2003. Ilomäki Tuomo, Kuin valkeat käärmeet. Espoo : Tuomo Ilomäki, 2013.
Teksti on julkaistu oikeudenhaltijan luvalla.
Alastaro
linja-autonkuljettajat
retket
Keuruun vanhan kirkon edessä otetussa kuvassa on ryhmä alastarolaisia kesäretkellään 1980-luvulla. Oikealla liikennöitsijä Reino Tammelin.
Kuvaaja tuntematon
Tuominen, Alma
lotat
maanpuolustusjärjestöt
Itä-Karjala
Häkkinen (Keuruu)
sota-aika
talvisota
jatkosota
kokemuskerronta
Paatene
viestintä teknisen toteutustavan mukaan
Alma Tuominen (os. Häkkinen) palveli toisen maailmansodan aikana lottana puhelinkeskuksen hoitajana Keuruulla ja Itä-Karjalassa.
Vesterinen, Liisa
Alusvaatteita ja marjoja Haapamäen rouville
Keuruu -- Valkealahti
Keuruu -- Tiusala
rautatieläiset
marjanpoiminta
Mannila, Jenny
autoilu
autoilijat
liikenneonnettomuudet
1950-luku
Tauno Kuoppala kertoo talviautoilun haasteista ja siitä, mitä tapahtui eräänä talvisena iltana matkalla Kalikan kämpälle 1940-1950-lukujen vaihteessa.
Kuoppala, Tauno
näytelmät
komediat
Laura Sointeen kolminäytöksinen ilottelu vuodelta 1931.
Soinne, Laura
Digitoidun version julkaisuun Keuruun Veräjä-verkkopalvelussa on saatu lupa Laura Sointeen oikeudenhaltijalta.
Ampiala (Keuruu)
viestintä
miehet
naiset
kohtaaminen
nähtävyydet
kyläyhteisöt
koira
1900-luku
Kuvassa näkyy Ampialan kylän väkeä istumassa ja seisomassa jylkynkiven äärellä. Kaksi miestä seisoo sen päällä pitäen toisistaan käsistä kiinni. Mukana on myös kaksi koiraa.
Ampiala
Ampiala, Ludwig
Ampiala, Kasper
paikallishistoria (historia)
kepposet
Teksti kertoo Ampialan veljesten kepposista 1900-luvulta. Teksti on koottu Asunnan-Ampialan-Huttulan perinnepiirin muisteluista.
Halla-Viine
kaskut
tarinat
työ
puutyöt
Ampiala, Yrjö
Teksti kertoo muun muassa Halla-Viinen luokin teosta. Teksti on koottu Asunnan-Ampialan-Huttulan perinnepiirin muisteluista.
etiketit
tulitikut
keräily
myymälät
Haapamäki
Toiminimi Anna Jaatisen kauppaliike sijaitsi Haapamäen keskustan alueella ns. Valde Niemelän talossa 1920 - 1930-luvuilla. Tulitikkuetiketissä lukee, että ruoka- ja siirtomaatavarakaupasta on aina saatavilla hyvä ja monipuolinen kahvivarasto. Lisäksi liike mainostaa ostavansa munia ja maalaisvoita päivän korkeimpiin hintoihin. Puijo-tulitikkuaskin on valmistanut Osakeyhtiö Savo.
Ilmari Vaissi: Haapamäki 100 vuotta. Keuruu 1987.
Valokuva: Saarimäki, Satu
Mänttä
yhteiskoulut
rangaistukset
tupakointi
papit
Hjelt-Helaseppä, Richard August
opettajat
oppilaat
1930-luku
Tauno Kuoppala kertoo, mitä tapahtui arestissa Mäntän yhteiskoulussa vuonna 1938.
Arkisia asioita kellosta, kahvista ja viilinsiemenistä
Haapamäki (Keuruu)
kellot
ruokaperinne
kahvikulttuuri
karjatalous
Haapamäen muistelupiiriläiset muistelivat syksyllä 2019 arkisia asioita. Piirissä pohdiskeltiin kelloa ja ajan määrittelyä eri aikoina Haapamäellä ja Pihlajavedellä. Tärkeä ajan määre on myös kahviaika. Kahvin valmistamiseen liittyy monia jo unohtuneita asioita. Perinneruoista muisteltiin viilin ja talkkunan valmistusta.
Haapamäen muistelupiiri
Keuruun kirkonkylä
nahkurit
Vuoristo, O.F.
Jukola, Kaarlo I.
asianajajat
käräjät
koulut
Aromaan koulu Keuruuntien varrella on Keuruun keskustan vanhimpia säilyneitä liike- ja asuinrakennuksia, jossa on lisäksi toiminut mm. käräjätupa ja koulu. Rakennus on valmistunut 1800-luvun lopulla.
Keurusseutu
luonto
linnut
artikkelit (julkaisut)
Keurusseudun Luonnonystävien kirjoittamia artikkeleita seudun linnustosta ja lintuhin liittyvästä tutkimuksesta.
Keurusseudun Luonnonystävät ry
kotiseutulehdet
joululehdet
paikallishistoria
AVI:n rahoittamassa Artikkelien Aarteet - hankkeessa digitoituja Keuruun Joulu -lehden artikkeleita.
Keuruun Joulu -lehdet vuosilta 1964-2014
elintarvikeliikkeet
Artturi Valkolalla (1896-1986) oli Artturi Valkola- niminen kauppaliike Keuruun keskustassa. Multialla syntynyt Valkola harjoitteli kaupan pitoa veljensä Vernerin kaupassa Sahrajärvellä ja ostikin kaupan veljeltään. Vuonna 1928 hän siirtyi kauppiaaksi Keuruulle ja siirtyi pitkän uran jälkeen eläkkeelle vuonna 1964.
Kääriäinen , Arvi
toimittajat
leikekirjat
leikekokoelmat
toimitusjohtajat
Osuusliike Keski-Suomi
Kansan lehti
harrastajanäyttelijät
Arkisto sisältää Arvi Kääriäisen keräämät kaksi leikekirjaa. Ne sisältävät Kansan lehden Keurusseutua koskevia lehtileikkeitä vuosilta 1960–1964. Arvi Kääriäinen (31.10.1904 Iisalmi-31.3.1966 Keuruu) oli Osuusliike Keski-Suomen toimitusjohtaja Keuruulla vuosina 1953–1962. Hän oli myös Keuruun työväenyhdistyksen jäsen, Keuruun Sos. dem. kunnallisjärjestön puheenjohtaja, Keuruun Rotary-klubin perustajajäsen. Hän oli Kansan lehden Keuruun kirjeenvaihtaja ja keräsi leikkeitä lehden Keurusseutua käsittelevistä jutuista. Kääriäinen oli harrastajanäyttelijä ennen kauppa-alan uraa. Teatteritoiminta säilyi harrastuksena ja hän oli Keuruulla tunnettu kulttuurivaikuttaja. Mm. ohjasi ja näytteli Keuruun Työväen Näyttämöllä. Kirjoitti useita näytelmiä ja julkaisi useita artikkeleita osuustoiminnallisissa yms. julkaisuissa.
Kääriäinen, Arvi
Arvo Valkolan liikkeen tulitikkuetiketti. Tulitikkurasian on valmistuttanut Kauppiaitten teollisuus oy. Arvo Valkola (1898-1948) oli apulaisena veljiensä (esim. Artturi Valkola) kauppaliikkeissä ja perusti sitten oman kaupan Keuruulle vuonna 1932. Hän hoiti kauppaansa kuolemaansa saakka.
Asunta, Erkki
säännöstely
Asunta
Tekstissä kerrotaan muun muassa Asunnan Erkin matkasta kansanhuoltoon rukkastenostolupaa hakemaan. Teksti on koottu Asunnan-Ampialan-Huttulan perinnepiirin muisteluista.
Keuruu -- Asunta
kurssit
Pienviljelijäyhdistyksen järjestämä kurssi Hautalassa noin vuonna 1929, jolloin järjestettiin keväällä puutarhakurssi ja syksyllä jatkona kotitalouskurssi.
Tekijä ei tiedossa
Asunnan saha siirtyi Haukiputaan Martinniemeen
sahalaitokset
yritykset
Haukipudas
Oulu -- Martinniemi
rautatievirkamiehet
Artikkelissa kerrotaan Asunnan kylällä sijainneesta sahalaitoksesta, sen yrittäjästä ja sahalaitoksen siirtymisestä Oulun Haukiputaalle.
Könönen, Terho
Martinniemen saha 75 vuotta — Martinniemen Saha 1905–1980, Pohjois-Karjalan Kirjapaino Oy, Joensuu, 1981.
Asunnan-Ampialan-Huttulan perinnepiiri 1989-1991
Asunnan työväenyhdistyksen johtokunta vuonna 1920
Asunta (Keuruu)
1920-luku
johtokunnat
Lempinen, Emma
Nikkaanmäki, Aino
Mäkinen, Lyydia
Laaksonen, Anshelm
Nikkaanmäki, Juho
Peltola, Semmi
Mäkinen , Matti
Kuvassa on Asunnan työväenyhdistyksen johtokunta pöydän ääressä. Kuvassa vasemmalta ylhäältä Emma Lempinen, Aino Nikkaanmäki, Lyydia Mäkinen. Vasemmalta alhaalta Anselm Laaksonen, Juho Nikkaanmäki, Semmi Peltola ja Matti Mäkinen.
Atlantin takainen hyvän tahdon lähettiläs Isabel Foye ja Keuruu
avustustoiminta
pula-ajat
Pennsylvanialaisen maantiedon opettajan Isabel Foyen (1913–1999) suuri sydän ja hyvä tahto toivat kaivattua apua sodanjälkeistä pula-aikaa eläneelle Keuruulle ja Suomelle. Vuonna 1947 nuori amerikkalainen opettaja Isabel Foye lähetti Valittujen Palojen vuosikerran lahjaksi annettavaksi yhdelle henkilölle Suomessa ja Japanissa. Suomessa tilauksen vastaanottajaksi valikoitui satunnaisesti keuruulainen arkkitehti Laila Niemioja, joka lahjasta hämmästyneenä lähetti Isabel Foyelle kiitoskirjeen. Kiitoskirjeestä alkoi heidän välillään kirjeenvaihto, joka laajeni lämpimäksi ystävyydeksi. Niemiojan kirjeet elämästä sodanjälkeisessä Suomessa herättivät ikätoveri Isabelin auttamishalun, joka tuli saamaan poikkeuksellisen laajat mittasuhteet. Jo toisessa kirjeessään Laila Niemiojalle maantietoa opettanut Isabel Foye kirjoittaa kertovansa oppilailleen Suomesta ja niistä raskaista vaikeuksista, joita suomalaisilla tuohon aikaan oli. Hän myös pyytää lupaa auttaa Niemiojan perhettä ja lähettää postitse heille joitakin tarvikkeita. Ensimmäisen paketin jälkeen paketteja saapui Suomeen lukuisia. Isabel Foye organisoi koulussaan ensimmäiset keräykset, joiden tuloksena Keuruulle lähetettiin mm. vaatteita ja ruokatarvikkeita. Laila Niemioja vei paketteja Keuruulla niitä eniten tarvitseville, erityisesti Keuruulle muuttaneille evakkoperheille, jotka olivat menettäneet sodassa kaiken omaisuutensa. Niemioja lähetti Isabel Foyelle apua tarvitsevien perheiden osoitteita, jotta apu menisi suoraan perille. Isabel Foyen auttamisen halu ja avustustoimet olivat laajuudessaan poikkeuksellisia. Sodanjälkeisten vuosien aikana Isabel Foye järjesti useita avustuskeräyksiä kotikaupungissaan Pennsylvanian Girardissa ja sen lähistöllä. Näiden keräysten tuloksena hän lähetti yli toista sataa avustuspakettia Suomeen. Amerikan paketteja meni Keuruun lisäksi mm. lastenkotiin Lappeenrantaan sekä Helsinkiin, Lahteen, Kajaaniin ja Paltamoon. Paketit sisälsivät mm. vaatteita, ruokaa, makeisia ja lääkkeitä, joita Isabel Foye hankki myös omalla kustannuksellaan. Isabel Foyesta tuli suuri Suomen ystävä ja hän vieraili Suomessa lukuisia kertoja. Ensimmäistä kertaa Foye matkusti Suomeen ja Keuruulle Niemiojan perheen kutsumana kesällä 1948. Kahden kuukauden vierailunsa aikana hänestä tuli myös perheen tyttären, Liisa Isabelin kummitäti. Suomessa olleessaan hän ja Laila Niemioja matkustivat Lappiin ja Pohjois-Norjaan yhdessä 17 helsinkiläisen naisarkkitehdin ryhmän kanssa. Matka oli opintomatka, jolla tutustuttiin Lapin jälleenrakentamiseen. Matkan aikana Foye näki omin silmin Lapin hävityksen. Foyen matkastaan kirjoittama laaja artikkeli julkaistiin Yhdeysvalloissa Journal of Geography -lehdessä 1949. Artikkelissaan Foye kuvaa saksalaisten jälkeensä jättämää Lapin tuhoa ja kertoo Suomen luonnosta, elinoloista ja saamelaisten elintavoista. Isabel Foyeen tekivät erityisen vaikutuksen suomalaisten sodanjälkeinen jälleenrakennustahto ja raskas sotavelkataakka, jota kaikesta huolimatta hoidettiin kunnialla. Matkansa jälkeen Isabel Foye teki Yhdysvalloissa Suomea tunnetuksi kirjoittamalla artikkeleita useisiin sanoma- ja aikakauslehtiin. Hän oli pidetty puhuja, joka luennoi kotiosavaltionsa eri kaupungeissa Suomesta ja matkoistaan. Foye välitti luennoillaan ja artikkeleillaan positiivista kuvaa sekä ajantasaista tietoa amerikkalaisille tuntemattomasta ja kaukaisesta maasta. Käsitellessään oppitunneillaan Girard'issa Suomea, hän käytti usein kansallispukua, jonka oli saanut lahjaksi Laila Niemiojalta. Isabel Foyen laaja hyväntekeväisyystoiminta herätti huomiota myös Suomessa. Häntä haastateltiin lehtiin, joissa kerrottiin hänen poikkeuksellisen lämpimästä suhteestaan Suomeen ja siitä, miten hän vierailuillaan oppi uimaan, soutamaan, saunomaan ja juomaan kahvia. Isabel Foye oli aktiivinen hyväntekijä ja mukana monessa, mm. Punaisen Ristin toiminnassa. Hänen ennakkoluulottomuudestaan ja suuresta sydämestään kertoo se, että hän adoptoi ja kasvatti Vietnamin sodasta pelastuneen vietnamilaisen perheen orvoksi jääneet lapset. Moni keuruulainen suku muistaa edelleen lämmöllä Foyen avun. Lea Keskinen o.s. Syrjä muistelee Foyen lähettämää avustuspakettia: ”Siinä paketissa oli vaatteita meille isommille lapsille ja vauvan vaatteita, joista tämä nuttu on säilynyt tähän päivään asti. Amerikan paketissa oli myös itkevä nukke, se oli vaaleahiuksinen amerikkalaisen näköinen. Vauvan nutusta Pirkko-siskoni kertoi, että se oli meidän sisarussarjan nuorimman nuttuna (meitä on 10 lasta). Myös Pirkon neljä lasta on pitänyt sitä vauvana 1960-70-luvulla. Siitä nutusta otettiin mallia ja Pirkko teki omille lapsilleen samanlaisia lisää.” Foyen avustuspakettien myötä pula-ajan lapset Keuruulla saivat iloa lelujen ja makeisten muodossa ja kulkeutui jopa siihen aikaan eksoottinen banaanikin Keuruulle. Kiitoksena paketeista Laila Niemioja lähetti Isabel Foyelle lahjaksi useita isänsä taideteoksia. Pennsylvaniassa on todennäköisesti vielä tänäkin päivänä Laila Niemiojan isän, taiteilija Toivo Gideon Tuhkasen maalaamia suomalaisia maisemia Kolilta ja Vuokatista. Lähteet: Ahto Niemiojan arkisto Ahto Niemiojan tiedonannot 11.9. ja 19.12.2018 Jarmo Ruhasen verkkosivuilla oleva aineisto Isabel Foyesta
Lammi, Teija
Liesjärvi (Keuruu)
hiihtäjät
hiihto
Harju, Matti
autot
Autoilija Niilo Rauhala uuden autonsa kanssa Melonsaaressa.
autoliikenne
Mustavalkoisessa talvisessa kuvassa on kolme autoa rivissä sekä kuvassa oikella kaksi miestä. Oikeassa kulmassa näkyy lautarakenteista taloa.
kirkonkylät
Kuvassa on viisi vanhaa autoa pysäköitynä vinottain kirkonkylän raitille. Kunkin auton vieressä seisoo mies. Taustalla näkyy puita ja kaksi liikerakennusta.
Tuominen, Matti
Matti Tuomisen kuvakokoelma, Keuruun museo 2017.
Autot rivissä Ilvesjärven pihanurmikolla
Jukojärvi (Keuruu : kylä)
1960-luku
1960-luvulla otetussa kuvassa näkyy viisi henkilöautoa rivissä maatilan pihanurmikolla. Taustalla on maatilan talousrakennuksia.
Kamppi Oiva
http://pihlajavesi.keuruu.fi/kuvagalleriat/historiaa/848-holmenkollenin-valloittaja-anton-collin-suomen-kuvalehti-1922 https://fi.wikipedia.org/wiki/Anton_Collin
kauppiaat
moottoriajoneuvot
moottoriveneet
Eenok Lahti (1887-1952)omisti keskimoottorilla varustetun moottoriveneen. Tällä veneellä hän hoiti Pihlajaveden seurakunnan pappien, lukkarin yms. kuljetuksia Pihlaisselän yli seuranpitoon ja muihin tilaisuuksiin, sillä kunnon teitä oli vähän. Pääkulkureitit olivat vesireittejä. Kuvassa olevat naiset ovat Eenok Lahden sisarten tyttäriä.
Lahti, Eenok
moottoripyöräilijät
moottoripyörät
Eenok Lahti (1887-1952) omisti yhden Pihlajaveden ensimmäisistä moottoripyöristä, merkilltään Radco 2. Hän teki sillä pidempiäkin matkoja, jos huonot tieyhteydet vain tämän mahdollistivat. Taitavana seppänä hän teki moottoripyöränsä sivuille sukset ja meno onnistui hevosteillä talvellakin.
kaunokirjallisuus
romaanit
suomenkielinen kaunokirjallisuus
rakkausromaanit
rakkaus
rakastuminen
perheet
aateli
nuoret aikuiset
ihmissuhteet
sosiaaliset normit
Laura Sointeen vuonna 1954 ilmestynyt romaani.
kirjailijat
runoilijat
päiväkirjat
kirjeet
sukututkimus
mielenterveys
kuvataiteilijat
omakustanteet
Eija Junno-Pihlainen ( s. 1959) on lahjoittanut Keuruun seudun kotiseutuarkistoon vuodesta 2008 lähtien henkilökohtaiseen ja julkiseen elämäänsä liittyvää arkistoaineistokokonaisuutta, joka sisältää päiväkirjoja, kirjeitä, kirjoituksia, runoja, taidetta, valokuvia ja asiapapereita, sekä omakustanneruno- ym. kirjoja. Arkistoaineisto soveltuu elämäkerta-, suku-, taide-, kirjoittamisen-, ja kirjallisuuden-, sekä mielenterveyden-, ym. -tutkijoitten käyttöön. Arkiston laajuus on noin 6 hyllymetriä. Arkistoa koskee käyttörajoitus.
Junno-Pihlainen, Eija
kylät
ekoyhteisöt
luonnonmukainen viljely
historiikit
taidenäyttelyt
työlaitokset
vastaanottokeskukset
Keuruulainen Kivijärven tila on toiminut paitsi maatilana, myös työlaitoksena ja vastaanottokeskuksena. Nykyään se tunnetaan Ekokylänä.
Valkeeniemi
saaret
eläinlääkärit
Kunnaneläinlääkärinä Keuruulla vuosikymmenet toiminut Vilho Sihvo muistelee uransa varrella sattuneita tapauksia, jolloin pääsy maatiloille oli joskus haastellista.
Sihvo, Vilho
Elämää Haapamäen vanhassa Yhteiskoulussa, I 1907-1947 ja II 1948-1966
Keuruu -- Haapamäki
Raija Sulkavan vuosina 2002-2007 keräämä aineisto.
Sulkava, Raija
Elämää metsäkämpillä ja puunhankintaa sotien kahta puolen
kämpät
savotat
puukauppa
uitto
Erkki Teininmäki kertoo elämästä Pihlajaveden Lehtomäen metsäkämpällä sekä puunhankinnasta 1930-50-luvuilla. Pekka Isomäki haastattelee. Äänitiedosto avautuu painamalla ensin aiheen kohdalla olevaa kaiuttimen kuvaa TAI itse aiheen otsikkoa JA sen jälkeen painamalla sivulle avautuneen mustan vaakapalkin vasemmassa laidassa olevaa pikku NUOLTA, jonka vieressä on aikalaskuri.
Teininmäki, Erkki
Rapo, Sylvi
Elintarvikeliike Erkki Päivisen tulitikkuetiketti
Elintarvikeliike Erkki Päivisen tulitikkuetiketti. Keskon ruoka-, herkku - ja siirtomaatavaraliike sijaitsi Haapamäellä.
laivat
satamat
1980-luku
puurakennukset
Näkki, Matti
Suhonen, Kaarlo
risteilyalukset
Siipirataslaiva Elias Lönnrotin eli Ellun kotisatama Ahtola on ollut tunnettu veneranta jo pitkään.
maanviljely
talonpojat
Vanhassa mustavalkokuvassa maalaistalon väkeä seisoo talon pihapiirin vieressä olevalla viljapellolla. Heidän joukossaan on naisia, miehiä ja lapsia. Osalla miehistä on ruislyhteet kädessä ja niitä makaa myös pellolla, josta osa on vielä niittämättä.
näytelmäkirjallisuus
farssit
lesket
kihlaus
isännät
väärinkäsitykset
Laura Sointeen kaksinäytöksinen farssi vuodelta 1929.
Jukojärvi (Keuruu)
Vuorela
joulu
joululahjat
muistot
lapsuus
jouluperinne
Pirkko Mäntysaari (o.s. Vuorela) muistelee ensimmäistä joululahjaansa Keuruun Jukojärvellä Vuorelassa. Hänen isänsä oli runoilija Einari Vuorelan nuorin veli Viljo Henrik Vuorela.
Pirkko Mäntysaari (o.s. Vuorela)
Ensimmäisen tarina. Keuruun kirjastorakennus 20 vuotta.
kirjastot
kirjastorakennukset
1990-luku
rakennushankkeet
Hyvämäki, Eero
Keuruun kirjastorakennus ihastuttaa kävijöitä kauniilla, ajattomalla arkkitehtuurillaan Tarhian maisemissa. Ensimmäistä Keuruun kirjastorakennusta odotettiin kuitenkin kauan. Teksti on koottu Keuruun kirjastorakennuksen juhlavuonna 2019 näyttelyä varten, joka oli esillä kirjastossa marras-joulukuussa 2019.
Rokkonen, Hanne
perinne
siivous
maalaistalot
Lyyli Pekkala kertoo muistojaan joulunvietosta entisajan Keuruulla. Pekkala piti esitelmänsä Keuruun Marttojen pikkujouluissa Keuruulla pappilassa 11.12.1978.
Pekkala, Lyyli
Tietoja Keuruun kansansoittokilpailuista ja kooste Keurusseudun pelimanneista.
Reijonen, Riitta
pukeutuminen
muoti
Vanhassa mustavalkokuvassa on miehiä ja naisia kokoontuneena ulos rakennuksen päätyyn. Osa naisista seisoo ja osa istuu maassa. Heillä on kauniisti nutturalle laitetut hiukset ja pitkät mekot yllään. Joukossa on myös nuoria lettipäisiä tyttöjä. Miehet seisovat rivissä puvuissaan ja lippa- tai lierihatuissaan. Yksi miehistä seisoo ryhdikkäänä pitäen vasenta kättään takin takin liepeen sisällä.
Eräitä asuinalueita, paikannimiä ja tiennimiä Haapamäellä
asuinalueet
paikannimet
tervatehtaat
vesitornit
rautatieliikenne
Haapamäki kehittyi rautatien myötä vilkkaaksi taajamaksi. Paikannimistöstä löytyy monenlaista tarinaa ihmisistä ja elinkeinoista.
Eräs synnytys Keuruun vanhassa sairaalassa 25.2.1955
synnytys
kätilöt
talvi
vesijohdot
pappilat
Kertomuksessa ruustinna Kerttu Lavaste muistelee toisen lapsensa synnytystä eräänä pakkasyönä Keuruun synnytyslaitoksella.
Lavaste, Kerttu
Elintarvikeliike Erkki Päivisen tulitikkuetiketti. K-kauppias Päivisellä oli liikkeet Haapamäen keskustassa ja Kumpulammilla. Tulitikkurasian on valmistanut Finn-match oy.
Esteri ja Ossi Ampialan perhe Iso-Huttulassa 1950-luvun lopulla
Huttula (Keuruu)
maanviljelijät
emännät
nuoret
Haalistuneessa värikuvassa viisihenkinen perhe seisoo kesäiltana kotitalonsa edustalla vierellään perheen auto. Perheen lapset ovat nuoria naisia.
Kamppi, Oiva
kirjallisuus
Nobel-kirjailija Frans Emil Sillanpää vieraili Keuruulla 1955. Kuvassa hän lukee kirjaa kivikoulun näyttämöllä tuolilla istuen. Tuolin edessä lattialla on kukkakimppu.
Kirjallisuusmatinea Keuruun kivikoulun juhlasalissa keväällä 1955. Eturivissä Einari Vuorela, Frans Emil Sillanpää, Laura Soinne, Sigfrid Sillanpää, Matti Kurjensaari, lehtori Sirkka Saraluoto ja yhteiskoulun rehtori Jussi Rainio. Toisessa rivissä Aija Tenkanen, Helena Lavikainen ja kirjailija Paavo Rintala. Silmälasipäisen Esteri Ampialan takana kirjakauppias Leima Tarhia, hänen edessään Seija Tarhia-Mäkinen ja Martti Mäkinen. Seinän vieressä seisomassa edestä: Erkki Sampila, Aimo Ahonen, kolme tunnistamatonta, Liisa Keski-Luopa, Oili Valkeisenmäki, tunnistamaton ja Kirsti Lahtinen.
vaateteollisuus
teollisuus
Uitto, Pentti
Usvamaa, Martti
Nurmela, Eino
Stockhaus, Lars
Mikkonen, Reino
ompelijat
Ruotsalainen farkkutehdas Oy Stockhaus Ab perustetaan Keuruulle 1970-luvulla, joka oli vahvaa kasvun aikaa Keurusseudulla.
Keuruun kaupunginkirjasto
Suur-Keuruun Sanomat 21.6.1973 Suur-Keuruun Sanomat 3.8.1973 Suur-Keuruun Sanomat 27.9.1973 Suur-Keuruun Sanomat 10.11.1973 Suur-Keuruun Sanomat 13.11.1973 Suur-Keuruun Sanomat 22.12.1973
Soile Lähdeaho
rakennustyömaat
rakennusliikkeet
sukeltajat
Vuonna 1954 valmistunut katsaus maamme arkeen ja juhlaan. Esillä muun muassa avantouintiseuran näytös, hiihtokeskuksen maisemia, Metsäviikon juhlakokous, grafiikan näyttely, diakonissavihkimys ja Otavan kirjapainon rakennustyömaa. Kesto 7:07 min.
Leskinen, Erkki
Hämäläinen, Jaakko
Hillevi Kuulasmaan kaupan tulitikkuetiketti. Kuulasmaan kauppa toimi Multiantiellä, Lehtiniementien ja Multiantien risteyksessä 1950-60-luvuilla. Rasian on valmistanut Porin tulitikkutehdas oy.
sotilaat
sankarivainajat
häät
Kuoppala, Liisa
koulurakennukset
kansakoulu
peruskoulun ala-aste
kouluruokailu
kouluruoka
Haapamäen ala-aste valmistui vuonna 1956. Useat sukupolvet ehtivät saada oppia rakennuksessa, joka jäi pois koulukäytöstä vuonna 2014.
apteekit
apteekkarit
Vierto, Oskar
Vierto, Esko
rakennukset
Haapamäen rautatieläiskylään tuli siirtoapteekki vuonna 1940 Elisenvaarasta.
rautatieasemat
rautatiekuljetus
höyryveturit
Junaliikenne kulki Haapamäen kautta Seinäjoelle, Poriin, Jyväskylään ja Tamperelle. Risteysasema oli Suomen vilkkaimpia, sillä kaikki Pohjois-Suomeen kulkevat junat kulkivat Haapamäen kautta. Ensimmäinen juna välillä Haapamäki-Jyväskylä kulki radalla vuonna 1897. Talvisessa kuvassa kaksi höyryjunaa on juuri saapumassa asemalaiturille vastakkaisista suunnista. Matkustajia odottaa laiturilla. Heidän takanaan näkyvä rakennus on asemaravintola. Kuvan vasemmassa laidassa näkyy tolpassa iso nimikyltti HAAPAMÄKI ja ratapihalla vaihdemiesten koppi.
Matti Tuomisen kuvakokoelma, Keuruun museo 2018.
Haapamäen asemaravintolan tulitikkuetiketti
Haapamäen vilkkaalla asemalla sijaitsi asemaravintola, josta ruokaa ja kahvia saivat niin matkustajat kuin junia passaamaan tulleet haapamäkisetkin. Ravintola toimi asemarakennuksessa, kunnes välirauhan aikana vuonna 1940 se siirtyi omaan erilliseen rakennukseensa aseman viereen.
matkailukohteet
Haapamäellä, perinteikkäällä rautatiepaikkakunnalla, tutustut höyryveturiaikaan.
Kuvassa on kesäinen pihanäkymä koulun pihalta. Edessä kulkee hiekkatie ja sitä reunustaa osan matkaa puuaita. Pihaa ympäröi kolme rakennusta. Vasemmalla on vaalea, kolmikerroksinen koulurakennus. Keskellä samoin vaalea, kaksikerroksinen talo, jonka edessä näkyy auto. Oikeassa reunassa on puutalo pääty tiehen päin. Piha on tyhjä. Kuvan oikeassa laidassa seisoo iso koivu.
rukoushuoneyhdistys
Heinonen, Heikki
Heinonen, Emma
Nordenswan, Mikael
Haapamäen rautatieläiskylästä kehittyi merkittävä rautateiden risteysasema. Väkimäärän lisäääntyessä katsottiin tarpeelliseksi saada Haapamäelle oma rukoushuone ja hautausmaa. Asiaa lähti ajamaan rukoushuoneyhdistys. Sota kuitenkin siirsi hanketta eteenpäin. Haapamäen kirkko valmistui vuonna 1953.
seurakunnat
rakentaminen
arkkitehdit
rukoushuoneet
Vilppula -- Kolho
Haapamäen kirkkorakennusten vaiheita 1920-luvulta 2010-luvulle
Poikonen, Ossi
Haapamäen Lottien vaiheita sanoin ja kuvin
suojeluskunnat
järjestötoiminta
ilmavalvonta
urheilu- ja liikuntaseurat
hirsirakennukset
kulttuuriperintö
Niemelä, Valde
elokuvat
Kara, Timo
Haapamäen suojeluskunnan talo valmistui vuonna 1939. Vuodesta 1976 talo on ollut Haapamäen Pallo-Poikien omistuksessa.
nuorisotalot
Talvinen kuva vuonna 1932 valmistuneesta rakennuksesta, jossa toimi alunperin koulu. 1980-luvulla rakennuksessa toimi Haapamäen kirjasto ja nuoristotalo.
Luotio, Jorma
Keuruun museo / Jorma Luotion Keuruu kuvakokoelma
kyläyhdistykset
Vuodelta 2014 oleva radiotallenne, jossa haastatellaan Haapamäen kyläyhdistyksen aktiiveja. Aiheena muun muassa Porin radan uudelleen aukaisu, Haapamäen rautatiemiljöön kunnostaminen elämysmatkailua varten ja toive saada alueelle korjausrakentamisen keskus. Kesto 11 min.
Paaso, Marika
Maasola, Mikko
kotiseutuyhdistykset
näyttelyt
näyttelytoiminta
Haapamäen vanha yhteiskoulu valmistui vuonna 1909. Nykyään rakennusta ja sen perinteitä vaalii Haapamäen Yhteiskoulun perinneyhdistys.
Haapamäen höyryveturipuisto
historia
Artikkeli Haapamäen aseman vaiheista sen perustamisesta nykypäivään.
Vakkinen, Veikko
Kuva: Matti Tuominen
Keuruu -- Riiho
Pihlajavesi -- Karimo
Tarinapiiri
Vääriskoski, Orvokki
koululaitos
rakennusperintö
majatalot
Untola, Algot
ravintolatyöntekijät
asuminen
Haapamäen muistelupiiriläiset muistelevat Haaremia, yhtä Haapamäen puretuista rakennuksista.
Siltanen, Kirsti
järjestöt
muonitus
kotirintama
Keuruun Lotta Svärd -paikallisosaston toimihenkilö Helny Airaksinen (1902 - 2001) kertoo osaston toiminnasta vuosina 1920 - 1944.
Airaksinen, Helny
maatalousneuvonta
lämmitysjärjestelmät
hake
polttoaineet
1980-luvulla otetussa kuvassa on meneillään haketusnäytös Keuruun seurakuntakeskuksen pysäköintipaikalla. Tarktorin perään on kytketty hakkuri, joka suoltaa haketta toisen traktorin perässä olevaan kärryyn. Vasemmassa laidassa näkyy myös kuorma-auton hytti, jossa on teskti "B. Blomberg". Useita miehiä seuraa kiinnostuneena näytöstä ja yksi heistä on kiivennyt peräkärrryn laidalle. Taustalla näkyy mäntyjä, joiden takana on liikerakennuksen takapiha.
Kuusela, Markku
Holmenkollen
olympiavoittajat
maailmanmestarit
Pihlajavesi
Valkealahti
Keurusselkä
kesäasukkaat
Lintula, Paavo
mainoselokuvat
talviaika
Pitkien elokuvien edellä elokuvateattereissa esitetty lyhytelokuva vuodelta 1951. Mainosfilmissä matkataan hiihtolomalle Keuruun vaihteleviin maisemiin.
Fennada-Filmi
Harjulinnan vaiheita suojeluskunnantalosta kylätaloksi
maatalousjärjestöt
Harjulinnan vaiheita Häkkiskylässä 80 vuoden ajalta.
Pänkäläinen, Hillevi
Häkkisen maamiesseura ry:n pöytäkirjat 1945-1995 Häkkisen maaseutuseura ry:n pöytäkirjat 1995-2005